14.1.2010 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
CE 8/26 |
2008. szeptember 23., kedd
Fedezeti alapok és magántőke
P6_TA(2008)0425
Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a fedezeti alapokról és magántőkéről a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2007/2238(INI))
2010/C 8 E/06
Az Európai Parlament,
tekintettel a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1976. december 13-i 77/91/EGK második tanácsi irányelvre (1),
tekintettel a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelvre (2),
tekintettel az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelvre (3),
tekintettel a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvre (4),
tekintettel a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EGK tanácsi irányelvre (5),
tekintettel a 78/660/EGK, 83/349/EGK és 86/635/EGK irányelvet módosító, az egyes társaságok, illetve a bankok, valamint egyéb pénzügyi intézmények éves és összevont (konszolidált) beszámolójáról szóló értékelési szabályokra vonatkozó, 2001. szeptember 27-i 2001/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),
tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az alapkezelő társaságok és az egyszerűsített tájékoztató szabályozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2002. január 21-i 2001/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),
tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az ÁÉKBV befektetéseinek tekintetében történő módosításáról szóló, 2002. január 21-i 2001/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),
tekintettel a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),
tekintettel a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),
tekintettel a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló, 2003. június 3-i 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11) (nyugdíjalapokról szóló irányelv),
tekintettel a 78/660/EGK, 83/349/EGK, 86/635/EGK és 91/674/EGK irányelvet módosító, a meghatározott jogi formájú társaságok, a bankok és más pénzügyi intézmények, illetve biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló, 2003. június 18-i 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),
tekintettel az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13),
tekintettel a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14),
tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (15),
tekintettel a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelvre (16) (MiFID végrehajtási irányelv),
tekintettel a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (17),
tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozásáról szóló, 2005. március 9-i 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (18),
tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19),
tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (20) (a tőkekövetelményről szóló irányelv),
tekintettel a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (21) (tőkemegfelelési irányelv),
tekintettel az egyes részvényesi jogok tőzsdén jegyzett társaságokban való gyakorlásáról szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (22),
az életbiztosításról a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló 2008. április 21-i európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0119) (Szolvencia II javaslat),
tekintettel a kockázatitőke-alapok határokon átívelő befektetéseit korlátozó akadályok felszámolásáról szóló 2007. december 21-i bizottsági közleményre (COM(2007)0853),
tekintettel a fedezeti alapok és a származtatott ügyletek jövőjéről szóló, 2004. január 15-i állásfoglalására (23),
tekintettel a vagyonkezelésről szóló, 2006. április 27-i (24) állásfoglalására és a Vagyonkezelés II című, 2007. december 13-i állásfoglalására (25),
tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) szóló bizottsági fehér könyvről szóló, 2007. július 11-i állásfoglalására (26) és különösen annak 19. cikkére,
tekintettel az integrált iránymutatás a növekedésről és a foglalkoztatásról („a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások” c. rész): az új ciklus indítása (2008–2010) című bizottsági közleményről szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (27),
tekintettel az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) által kidolgozott, az értékpapír-szabályozás céljairól és alapelveiről szóló 2003. májusi dokumentumra (Objectives and Principles of Securities Regulation – Az értékpapírok szabályozásának céljai és elvei), amely többek között tartalmazza a kollektív befektetési formák, ezen belül a fedezeti alapok forgalmazásának alapelveit
tekintettel a fedezeti alapokkal kapcsolatos gazdaság- és tudománypolitikával foglalkozó európai parlamenti tematikus osztály átláthatóságról és összeférhetetlenségről szóló, 2007. decemberi tanulmányára,
tekintettel a Hedge Fund Working Group (Fedezeti Alap Munkacsoport) által 2008. január 22-én kiadott legjobb gyakorlatok szabványaira, és az e szabványok őreként működő Hedge Fund Standards Board ezt követő létrehozására,
tekintettel az EK-Szerződés 192. cikkének második bekezdésére,
tekintettel eljárási szabályzata 39. és 45. cikkére,
tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0338/2008),
A. |
mivel jelenleg a pénzpiacokról szóló nemzeti és uniós szabályozás közvetve vagy közvetlenül, bár nem kizárólag a fedezeti alapokra és magántőke-befektetési alapokra is alkalmazandó; |
B. |
mivel a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell e szabályozás egységes végrehajtását és alkalmazását; mivel a hatályos jogszabályok minden további kiigazítását megfelelő költség/haszon elemzésnek kell alávetni, és annak megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie; |
C. |
mivel a Bizottság nem reagált minden szempontból pozitívan a Parlament korábbi kéréseire, többek között a fent említett 2004. január 15-i, 2006. április 27-i, 2007. július 11-i és 2007. december 13-i állásfoglalásaiban megfogalmazottakra; |
D. |
mivel a fedezeti alapok és a magántőke igen eltérő jellemzőkkel írhatóak le, és egyik fogalomra sem létezik egyértelmű meghatározás, de mindkettő inkább a jól tájékozott, mintsem lakossági fogyasztók által igénybe vett befektetési eszköz; mivel a termékspecifikus szabályozás szempontjából e két elem nem kezelhető egy kategóriaként; |
E. |
mivel a fedezeti alapok és a magántőke-befektetések egyre fontosabb olyan alternatív befektetési eszközök, amelyeknek nem csak jelentős és egyre növekvő a részesedése a globálisan vagyonkezelés alatt álló eszközökben, de új befektetési lehetőségek létrehozásával javítják is a pénzügyi piacok hatékonyságát; |
F. |
mivel több globális, EU-beli és nemzeti intézmény már jóval a jelenlegi pénzügyi válság előtt elemezte a fedezeti alapokkal és a magántőke-befektetésekkel kapcsolatos lehetséges aggályokat, ami a pénzügyi stabilitást, a kockázatkezelés szabványait, a túlzott eladósodottságot (tőkeáttétel), valamint a lekötött és az összetett pénzügyi eszközök értékelését illeti; |
G. |
mivel a Pénzügyi Stabilitási Fórum 2007-es elemzése megállapította, hogy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos aggályok az összes szereplő fokozott ellenőrzésével kezelhetők a legjobban; |
H. |
mivel a világ pénzügyi stabilitásáról szóló, 2008 áprilisi jelentésében a Nemzetközi Valutaalap megállapította, hogy „senki nem tudta felmérni az intézmények széles körére – bankokra, monoline biztosítókra, állami pénzintézetekre, fedezeti alapokra – gyakorolt hatást, és a rendszertelen kiigazítás miatti járulékos kockázatokat”; |
I. |
mivel a lisszaboni menetrend megvalósítása a növekedésbe és a foglalkoztatásba való hosszú távú befektetést tesz szükségessé; |
J. |
mivel ehhez a hosszú távú befektetéshez jól működő, stabil, a reálgazdasághoz hozzájáruló pénzügyi piacokra van szükség az EU-ban és globálisan egyaránt, ami kizárólag egy versenyképes és innovatív pénzügyi ágazat Európai Unióban való jelenlétének biztosításával lehet elérni; |
K. |
mivel a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok az innovatív termékek iránti kereslet megteremtése, az árfeltárás segítése révén sok esetben likviditást biztosítanak, elősegítik a piac diverzifikációját és a piaci hatékonyságot; |
L. |
mivel a pénzügyi stabilitás jobb felügyeleti együttműködést is igényel, globális szinten is, amihez logikusan az EU jelenlegi felügyeleti rendszerének folyamatos javítása szükséges, beleértve a rendszeres információcserét és az intézményi befektetők fokozott átláthatóságát; |
M. |
mivel a Bizottságnak fel kellene tárnia az off-shore piaci szereplők globális szabályozásának lehetőségét; |
N. |
mivel a befektetők és a felügyeleti hatóságok felőli megfelelő szintű átláthatóság kulcsfontosságú az ilyen jól működő és stabil pénzpiacok biztosítása, valamint a piaci szereplők és termékek közötti verseny előmozdítása szempontjából; |
O. |
mivel a Bizottságnak ellenőriznie és elemeznie kell a fedezetialap- és a magántőke-műveletek hatásait, és fontolóra kell vennie a befektetések jövőbeli finanszírozási módjára, a kockázatkezelésre, az értékelési módszerekre, a menedzserek képesítésére, a lehetséges érdekellentétekre, a tulajdonosi szerkezet nyilvánosságra hozatalára és a fedezeti alapok nyilvántartásba vételére vonatkozó minimumkövetelményekről szóló irányelv indítványozását; |
P. |
mivel a piaci tevékenység ellenőrzési céllal történő nyomon követésének biztosítására az illetékes felügyeleti szervek rendelkezésére kell bocsátani a fedezeti kockázattal és a hitelezési tevékenységgel kapcsolatos információkat; |
Q. |
mivel az alapkezelő ágazat a nagyobb átláthatóság érdekében tovább kell fejlessze a vállalatirányításra vonatkozó kötelező intézkedéseket, melyekről a nyilvánosságot is tájékoztatni kell; kéri az ellenőrzési mechanizmusok javítását; |
R. |
mivel a tagállamoknak a legjobb gyakorlat alkalmazásával biztosítaniuk kell, hogy a foglalkoztatottak megszerzett vállalati nyugdíjai csőd ellen védve legyenek; |
S. |
mivel a Bizottságnak fontolóra kellene vennie, hogy a „prudens személy” elvének meghatározásába – amennyiben ez az elv a már meglévő közösségi jogszabályok része – vegye fel azt a követelményt is, hogy a befektetők kötelesek legyenek ellenőrizni, hogy az alternatív befektetési alap, amelybe befektetnek, megfelel-e az arra vonatkozó jogszabályoknak és az iparág legjobb gyakorlatra vonatkozó szabványainak; |
T. |
mivel a zártkörű értékpapír-kibocsátás tagállamok általi meghatározásai között jelenleg tapasztalható különbségek akadályt jelentenek a belső piacra nézve, és arra ösztönöznek, hogy magas kockázatú termékeket szivárogtassanak be a lakossági piacra; |
U. |
mivel létre kellene hozni a magatartási kódexekkel kapcsolatos egymegállós rendszerű honlap létrehozását, beleértve a magatartási kódexeket betartók jegyzékét, a kódexek nyilvánosságra hozatalát és a megfelelés hiányának indokait; megállapítja, hogy a megfelelés hiányának okaiból tanulni is lehet; mivel ezt a honlapot az EU számára kell létrehozni, és nemzetközi szinten kell népszerűsíteni; |
V. |
mivel a globális pénzügyi stabilitásról szóló 2008. áprilisi jelentésében az IMF figyelmeztetett arra, hogy „a vállalati szektor adósságpiaca sebezhetőnek tűnik, mivel a nemteljesítési ráták makrogazdasági és strukturális tényezők együttes hatása miatt valószínűleg emelkedni fognak”; |
W. |
mivel a magántőke-befektetési ügyletek közelmúltbeli megszaporodása jelentékenyen növelte azon alkalmazottak számát, akiknek munkahelyét végső soron a magántőke-befektetési alapok ellenőrzik, kellő figyelmet kell fordítani a hatályos nemzeti munkajogra és a közösségi munkajogra (különösen a 2001/23/EK irányelv), amely akkor alakult ki, amikor a helyzet még más volt, mivel a nemzeti és a közösségi munkajogot megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni, ideértve a munkavállalók felé azonos felelősséget viselő összes gazdasági szereplővel szembeni tisztességes és megfelelő bánásmódot; |
X. |
mivel sok jogrendszer szerint az üzemek tulajdonában lévő és ellenőrzése alatt álló fedezeti alap és magántőke nem jelenik meg munkaadóként, és ezért mentesül a munkaadókra vonatkozó jogi kötelezettségek alól; |
Y. |
mivel a rendkívüli adósságterhek esetében a társaságok magasabb kockázati profilt mutatnak; |
Z. |
mivel más szereplőkhöz hasonlóan összeférhetetlenség származhat a magántőke-befektetési vagy fedezeti alapok üzleti modelljéből vagy e vállalkozások és a pénzügyi piacok más szereplői közötti kapcsolatokból; a hatályos közösségi jogszabályok megerősítésére irányuló erőfeszítések nem korlátozódhatnak kizárólag a fedezeti alapokra és a magántőke-befektetési alapokra, és azoknak összhangban kell lenniük a globális normákkal, például az összeférhetetlenség kollektív befektetési formák és piaci közvetítők által történő kezeléséről szóló IOSCO-elvekkel; |
AA. |
mivel a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok vezetőinek javadalmazási rendszerei miatt felelőtlen kockázatvállaláshoz vezető, visszás ösztönzők születhetnek; |
AB. |
mivel a fedezeti alapok a hitelválsággal sújtott összetett strukturált termékek befektetői között voltak, így más befektetőkhöz hasonlóan maguk is veszteségeket szenvedtek; |
AC. |
mivel a jövőbeli pénzügyi válságok kockázatának minimalizálása érdekében, illetve a piacokon átívelő és a piaci résztvevők közötti erős kölcsönhatásokra, valamint a határokon átnyúló, illetve a szabályozott és a nem szabályozott piaci szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek célkitűzése miatt a következetesebb és összehangoltabb általános érvényű szabályozás biztosítása érdekében számos kezdeményezés indult el az EU-ban és globális szinten, ideértve a tőkekövetelményről és a tőkemegfelelésről szóló irányelvek felülvizsgálatát és a hitelminősítő ügynökségekről szóló irányelvre irányuló javaslatot; |
AD. |
mivel az elvi alapú szabályozás megfelelő megközelítés a pénzügyi piacok szabályozása tekintetében, hiszen jobban igazodik a piac fejlődéséhez; |
AE. |
mivel uniós szintű fellépésre van szükség a pénzintézetekre és pénzpiacokra vonatkozó alábbi hét elv alapján:
|
AF. |
mivel ez a fellépés, figyelembe véve a nemzetközi felügyeleti és szabályozási gyakorlatot, univerzális és átfogó, bizonyos méret felett az összes pénzintézetet felölelő jogalapot biztosítana; |
1. |
kéri a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 44. cikke, 47. cikkének (2) bekezdése vagy 95. cikke alapján 2008 végéig nyújtson be egy vagy több olyan jogalkotási javaslatot, amely lefedi az összes lényeges szereplőt és pénzpiaci résztvevőt, azon belül a fedezeti alapokat és a magántőke-befektetési alapokat, reagál a fenti AE. preambulumbekezdésben megfogalmazott elvekre, és követi a lenti részletes ajánlásokat; |
2. |
megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és a polgárok alapvető jogait; |
3. |
álláspontja szerint a kért javaslat vagy javaslatok lehetséges pénzügyi kihatásait uniós költségvetési előirányzatokból kell fedezni; |
4. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kapcsolódó részletes ajánlásokat a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
(1) HL L 26., 1977.1.31., 1. o.
(2) HL L 222., 1978.8.14., 11. o.
(3) HL L 193., 1983.7.18., 1. o.
(4) HL L 372., 1986.12.31., 1. o.
(5) HL L 82., 2001.3.22., 16. o.
(6) HL L 283., 2001.10.27., 28. o.
(7) HL L 41., 2002.2.13., 20. o.
(8) HL L 41., 2002.2.13., 35. o.
(9) HL L 271., 2002.10.9., 16. o.
(10) HL L 96., 2003.4.12., 16. o.
(11) HL L 235., 2003.9.23., 10. o.
(12) HL L 178., 2003.7.17., 16. o.
(13) HL L 345., 2003.12.31., 64. o.
(14) HL L 142., 2004.4.30., 12. o.
(15) HL L 145., 2004.4.30., 1. o.
(16) HL L 241., 2006.9.2., 26. o.
(17) HL L 390., 2004.12.31., 38. o.
(18) HL L 79., 2005.3.24., 9. o.
(19) HL L 309., 2005.11.25., 15. o.
(20) HL L 177., 2006.6.30., 1. o.
(21) HL L 177., 2006.6.30., 201. o.
(22) HL L 184., 2007.7.14., 17. o.
(23) HL C 92. E, 2004.4.16., 407. o.
(24) HL C 296. E, 2006.12.6., 257. o.
(25) Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0627.
(26) HL C 175 E., 2008.7.10., 392. o.
(27) Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0058.
2008. szeptember 23., kedd
MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ:
A KÉRT JAVASLAT(OK) TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK
1. ajánlás a pénzügyi stabilitásról, a tőkéről és az egyetemes jogszabályi lefedettségről
Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:
Tőkekövetelmények – a befektetési vállalkozásoknak, ezen belül a közkereseti társaságoknak és a betéti társaságoknak, a biztosítóknak, a hitelintézeteknek, a hagyományos alapoknak (úgymint az ÁÉKBV-k és nyugdíjalapok/nyugellátást szolgáltató intézmények) tőkekövetelményeknek kell megfelelniük. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a megfelelő tőkekövetelmények minden pénzintézet esetében kockázati, nem pedig jogalanyi alapúak legyenek. A felügyeletek figyelembe vehetik a magatartási kódexek betartásával kapcsolatos megfontolásokat. Ezek a tőkekövetelmények mindazonáltal nem lehetnek a már meglévő szabályokon felüli követelmények, és semmi esetre sem tekinthetők garanciának az alap csődje esetén.
Értékpapírosítás és kezdeményező intézmények – a tőkekövetelményekre vonatkozó bizottsági javaslatoknak elő kell írniuk a kezdeményező intézmények számára, hogy az általuk értékpapírosított hitelek bizonyos részét tartsák vissza mérlegükben, vagy e bizonyos rész visszatartását feltételezve kiszámított tőkekövetelményeket kell megszabniuk a kezdeményező intézmény számára, vagy más eszközökkel biztosítaniuk kell a befektetők és a kezdeményező intézmények érdekeinek egymáshoz igazítását.
Hitelminősítő ügynökségek uniós felügyelete – a Bizottságnak a hitelminősítés területén a verseny elősegítése és a piacra jutás lehetővé tétele érdekében is ki kell alakítania a hitelminősítő ügynökségek, eljárásaik és megfelelőségük uniós felügyeletének mechanizmusát, a feladatokat a már meglévő szervekre, például az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságára (CESR) osztva.
Értékelés – a Bizottságnak az illetékes nemzetközi testületek munkájával összhangban elvi alapú jogalkotási intézkedéseket kell hoznia a nem likvid pénzügyi eszközök értékelése tekintetében annak érdekében, hogy a befektetők és a pénzügyi piacok stabilitása nagyobb védelemben részesüljön, figyelembe véve az értékeléssel kapcsolatban az EU-ban és a világban jelenleg is folyamatban lévő kezdeményezéseket, és megvizsgálva ezen értékelés előmozdításának legjobb módját.
Elsődleges ügynökök – a struktúra összetettségéhez és átláthatatlanságához, valamint az összes termékkel és szereplővel folytatott ügyleteik révén őket érintő kockázati kitettség jellegéhez igazodva fokozni kell az elsődleges ügynöki tevékenységet folytató összes intézményre vonatkozó átláthatósági követelményeket.
Kockázati tőke és a KKV-ágazat – a Bizottságnak jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a kockázati tőkére és a magántőke-befektetési alapokra vonatkozó uniós szintű harmonizált keretrendszer kialakítása és különösen a lisszaboni menetrendnek megfelelően a KKV-ágazat számára az ilyen tőkéhez való, hatá rokon átnyúló hozzáférés biztosítása érdekében. E célból a Bizottságnak késedelem nélkül végre kell hajtania a kockázatitőke-alapok hatá rokon átívelő befektetéseit korlátozó akadályok felszámolásáról szóló közleményében megfogalmazott politikai javaslatokat. A javaslatnak meg kell felelnie a jó szabályozás elvének, és el kell kerülnie, hogy uniós szinten még bonyolultabbá tegye a jogi, adóügyi és adminisztratív helyzetet.
2. ajánlás az átláthatósági intézkedésekről
Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:
Zártkörű kibocsátási rendszer – a Bizottságnak jogalkotási javaslatot kell benyújtania a zártkörű kibocsátások európai rendszerének létrehozása érdekében, amely lehetővé teszi a befektetési termékek, ezen belül az alternatív befektetési eszközök hatá rokon átnyúló terjesztését a jól tájékozott befektetők megfelelő csoportjai számára. E javaslat megfelelő esetben megállapítaná a befektetők és az illetékes hatóságok tájékoztatására vonatkozó alábbi elveket:
— |
általános befektetési stratégia és a díjak megállapítása, |
— |
tőkeáttétel/adósság miatti kitettség, kockázatkezelési rendszer és portfolióértékelési módszerek, |
— |
az összegyűjtött pénzeszközök forrása és összege (a belső pénzeszközök is), |
— |
a legfelső szintű vezetők és a felsővezetők javadalmazási rendszerének – a részvényopciókat is beleértve – teljes átláthatóságát biztosító szabályok, |
— |
részvényesek regisztrálása és azonosítása egy adott tulajdoni arány felett. |
Befektetők – a Bizottságnak a felügyeleti hatóságokkal együttműködve ki kell alakítania a fontos és lényegi információk befektetők számára történő egyértelmű közlésének és tájékoztatásának szabályait.
Magántőke-befektetés és az alkalmazottak védelme – a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a 2001/23/EK irányelv mindig ugyanazokat a jogokat biztosítsa a munkavállalók számára – ideértve a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogot – amikor valamely befektető – a magántőke-befektetési alapokat és a fedezeti alapokat is beleértve – átruházza az érintett vállalkozás vagy üzleti tevékenység feletti ellenőrzést.
Nyugdíjrendszerek – az 1990-es évek közepe óta egyre több nyugdíjalap és biztosítóintézet vesz részt a fedezeti alapokban és a magántőke-befektetési alapokban, és ezen alapok csődje kedvezőtlenül hatna a nyugdíjrendszerek tagjainak nyugdíjjogosultságára. A Bizottság a 2003/41/EK irányelv felülvizsgálatával biztosítsa, hogy a foglalkoztatottak vagy a foglalkoztatottak képviselői közvetlenül vagy megbízottak útján tájékoztatást kapjanak nyugdíjaik befektetésének módjáról és a kapcsolódó kockázatokról.
3. ajánlás a túlzott eladósodásra vonatkozó intézkedésekről
Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:
Magántőke-befektetések tőkeáttétele – a Bizottságnak a tőkéről szóló 77/91/EGK irányelv felülvizsgálata során biztosítania kell, hogy minden módosítás megfeleljen a következő alapelveknek: rendelkezésre áll a kockázatnak megfelelő tőke, ésszerűen elvárható, hogy a tőkeáttétel szintje mind a magántőke-befektetési alap/vállalkozás, mind a célvállalat számára fenntartható, egyes magánbefektetőkkel szemben vagy különböző befektetési alapok vagy hasonló stratégiát folytató vállalkozások között nincs tisztességtelen megkülönböztetés.
Tőkefelélés – a Bizottságnak szükség esetén a hatályos nemzeti és közösségi jogalkotási lehetőségek felülvizsgálata alapján uniós szinten összehangolt kiegészítő intézkedéseket kell javasolnia a célvállalatokban található vagyon túlzott kimazsolázásának elkerülése érdekében.
4. ajánlás az összeférhetetlenségi intézkedésekről
Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:
A Bizottságnak szabályokat kell bevezetnie a befektetési vállalatok által ügyfeleiknek nyújtott szolgáltatások eredményes szétválasztásának biztosítása érdekében. Az Európai Parlament ismételten hangsúlyozza, hogy mindennemű kiigazításnak az összes pénzintézetre vonatkozni kell, következésképpen megkülönböztetésmentesnek kell lennie. Az IOSCO ajánlásainak megfelelően a különböző pénzügyi szolgáltatások széles skáláját nyújtó pénzintézeteknek olyan szabályokkal és eljárásokkal – beleértve a megfelelő tájékoztatást is – kell rendelkezniük, amelyek a cég vagy a csoport szintjén lehetővé teszik számukra az összeférhetetlenségek vagy a lehetséges összeférhetetlenségek azonosítását, felmérését és a kezelésükre szolgáló megfelelő eszközök kifejlesztését.
Hitelminősítő ügynökségek – a hitelminősítő ügynökségektől meg kell követelni a tájékoztatás fokozását, az aszimmetrikus tájékoztatás és a bizonytalanság felszámolását és enyhítését, valamint a működésükkel kapcsolatos összeférhetetlenségek közzétételét az ügyletközpontú pénzügyi rendszer lerombolása nélkül. A hitelminősítő ügynökségektől különösen meg kell követelni a minősítői tevékenység minden más olyan szolgáltatástól (például a tranzakciók strukturálásával kapcsolatos tanácsadástól), amelyet bármilyen kötelezettség vagy általuk minősített alany vonatkozásában nyújtanak.
Piacra jutás és piaci koncentráció – a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának a fedezeti alapokat és a magántőke-befektetési alapokat érintő nemzetközi helyzet fényében el kell indítania a piaci koncentráció hatásainak, valamint a meghatá rozó szereplők által a pénzügyi szolgáltatások ágazatára gyakorolt hatásának általános áttekintését. Fel kell mérnie, hogy az összes piaci szereplő alkalmazza-e a Közösség versenyszabályait, van-e jogellenes piaci koncentráció, vagy szükséges lenne-e megszüntetni az új belépők előtti korlátokat, valamint szükséges lenne-e megszüntetni a már piacon lévő szereplőket és a jelenlegi piaci struktúrákat előnyben részesítő jogszabályokat ott, ahol korlátozott a verseny.
5. ajánlás a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó hatályos jogszabályokról
Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:
A Bizottságnak el kell végeznie a pénzügyi piacokra vonatkozó jelenlegi közösségi jogszabályok vizsgálatát, a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapokra vonatkozó szabályozás bárminemű hiányosságainak feltárása érdekében, és e vizsgálat eredményei alapján jogalkotási javaslatot vagy javaslatokat kell benyújtania a Parlamentnek a meglévő irányelvek szükséges módosításaira vonatkozóan, a fedezeti alapok, a magántőke-befektetési alapok és más fontos piaci szereplők jobb szabályozása érdekében. A benyújtott szabályozási javaslatnak célirányosnak kell lennie.