24.8.2010 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 222/1 |
A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ–EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ–EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 123. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek adaptív fényszórórendszereinek (AFS) jóváhagyásáról
Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:
Az előírás eredeti változatának 4. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2010. augusztus 19.
TARTALOMJEGYZÉK
ELŐÍRÁS
A. KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK
0. |
Alkalmazási kör |
1. |
Fogalommeghatározások |
2. |
Rendszer jóváhagyására vonatkozó kérelem |
3. |
Jelölések |
4. |
Jóváhagyás |
B. RENDSZEREKRE VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK
5. |
Általános követelmények |
6. |
Megvilágítás |
6.1. |
Általános rendelkezések |
6.2. |
A tompított fényre vonatkozó rendelkezések |
6.3. |
A távolsági fényre vonatkozó rendelkezések |
6.4. |
Egyéb rendelkezések |
7. |
Szín |
C. TOVÁBBI KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK
8. |
A rendszer típusának módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
9. |
A gyártás megfelelősége |
10. |
Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
11. |
A gyártás végleges leállítása |
12. |
A műszaki szolgálatok neve és címe |
MELLÉKLETEK
1. melléklet — |
Értesítés |
2. melléklet — |
Példák a jóváhagyási jelek elrendezésére |
3. melléklet — |
A tompított fényre vonatkozó fénytani követelmények |
4. melléklet — |
A rendszerek fénytani jellemzőinek üzem közbeni stabilitásának vizsgálata |
5. melléklet — |
A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények |
6. melléklet — |
A műanyag lencsével rendelkező lámpákra vonatkozó követelmények – lencsék, anyagminták, teljes rendszerek vagy rendszerek részeinek vizsgálata |
1. függelék — |
A jóváhagyási vizsgálatok időbeli sorrendje |
2. függelék — |
A fényszóródás és a fényáteresztés mérésének módszere |
3. függelék — |
Permetezéses vizsgálati módszer |
4. függelék — |
Ragasztószalagos tapadási vizsgálat |
7. melléklet — |
A hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelmények |
8. melléklet — |
A tompított fény világos-sötét határvonalára és beállítására vonatkozó rendelkezések |
9. melléklet — |
A fénytani mérésre vonatkozó rendelkezések |
10. melléklet — |
Leírási űrlapok |
11. melléklet — |
A LED-modulokra és LED-modulokat magukban foglaló adaptív fényszórórendszerekre vonatkozó követelmények |
A. KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK
0. ALKALMAZÁSI KÖR
Ez az előírás az M és N kategóriájú gépjárművek (1) adaptív fényszórórendszerére (AFS) vonatkozik.
1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Ezen előírás alkalmazásában:
1.1. |
a 48. számú előírásban és a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának idején hatályos módosítássorozatában szereplő fogalommeghatározások érvényesek; |
1.2. |
„adaptív fényszórórendszer” (vagy „rendszer”): olyan világítóberendezés, amely különböző jellemzőjű fénysugarakat bocsát ki automatikusan alkalmazkodva a tompított és – adott esetben – a távolsági fény változó használati körülményeihez a 6.1.1. szakaszban jelzett minimális funkcionális tartalommal;az ilyen rendszerek a „rendszervezérlésből”, adott esetben egy vagy több „tápellátó és -szabályozó berendezésből”, valamint a jármű jobb és bal oldalán lévő „szerelési egységekből” állnak; |
1.3. |
„osztály”: tompított fény olyan megjelölése (C, V, E vagy W), amelyre ezen előírás és a 48. számú előírás szerint meghatározott rendelkezések vonatkoznak (2); |
1.4. |
a rendszer által biztosított elülső világítási funkció „üzemmódja”: az ezen előírás 6.2. és 6.3. szakaszának eleget tevő fénysugár vagy a tompított fény valamelyik osztálya, vagy a távolsági fény esetében, amelyet a gyártó meghatározott járművön, bizonyos környezeti körülmények között való használatra tervezett;
|
1.5. |
„világítóegység”: a rendszer fénykibocsátó része, amely optikai, mechanikai és elektromos komponensekből állhat, és amelyet arra terveztek, hogy teljes mértékben vagy részben biztosítsa a rendszer egy vagy több elülső megvilágítási funkciójának fénysugarát; |
1.6. |
„szerelési egység”: egy vagy több világítóegységet tartalmazó, részekre nem szedhető ház (lámpatest); |
1.7. |
„jobb oldal”, illetve „bal oldal”: a jármű előrehaladási irányába nézve hosszanti középsíkjának adott oldalára felszerelendő összes világítóegység; |
1.8. |
„rendszervezérlés”: a rendszer azon része(i), amely(ek) a járműtől érkező jeleket fogadja (fogadják), és automatikusan vezérli(k) a világítóegységek működését; |
1.9. |
„semleges állapot”: a rendszer azon állapota, amikor a C osztályú tompított fény („alapüzemi tompított fény”) – vagy adott esetben a távolsági fény – meghatározott üzemmódja létrejön, és nincs AFS-vezérlőjel; |
1.10. |
„jel”: vagy a 48. számú előírás meghatározása szerinti bármilyen AFS-vezérlőjel, vagy a rendszer bármilyen kiegészítő bemeneti vezérlő jele, vagy a rendszertől a jármű felé küldött kimeneti vezérlés; |
1.11. |
„jelgenerátor”: a rendszer vizsgálata érdekében egy vagy több jelet reprodukáló berendezés; |
1.12. |
„tápellátó és -szabályozó berendezés”: a rendszer egy vagy több olyan részegysége, amely árammal látja el a rendszer egy vagy több részét, ideértve egy vagy több fényforrás teljesítmény- és/vagy feszültségszabályozóját, mint például a fényforrások elektronikus vezérlőberendezéseit; |
1.13. |
„a rendszer referenciatengelye”: a jármű hosszanti középsíkjának és az alábbi 2.2.1. szakasz szerinti rajzokon meghatározott valamelyik világítóegység vonatkoztatási középpontján átmenő vízszintes sík metszésvonala; |
1.14. |
„lencse”: a szerelési egység legkülső részét jelenti, amely az átvilágított felületen keresztül átengedi a fényt; |
1.15. |
„bevonat”: az(ok) a termék(ek), amely(ek)et egy vagy több rétegben visznek fel a lencse külső felületére; |
1.16. |
eltérő „típusú” rendszerek: azok a rendszerek, amelyek olyan lényeges szempontokból térnek el egymástól, mint:
|
1.17. |
„irányítás”: a fénysugár vagy annak egy részének pozícionálása egy mérőernyőn a vonatkozó kritériumoknak megfelelően, |
1.18. |
„beállítás”: a rendszer által biztosított eszközök alkalmazása a fénysugár függőleges és/vagy vízszintes irányítására; |
1.19. |
„forgalmiirány-váltási funkció”: bármilyen elülső világítási funkció vagy üzemmódja, vagy annak része(i) vagy ezek bármilyen kombinációja, amelynek célja a vakítás elkerülése és elegendő megvilágítás biztosítása, amennyiben egy adott forgalmi irányra tervezett járművet ideiglenesen ellenkező forgalmi irányú országban használnak; |
1.20. |
„helyettesítő funkció”: bármilyen meghatározott elülső világítási és/vagy elülső fényjelző funkció vagy annak valamely üzemmódja vagy része, vagy bármilyen kombinációja, amelynek célja egy elülső világítási funkció vagy üzemmód helyettesítése meghibásodás esetén; |
1.21. |
Az előírásban szereplő, szabványos (etalon) izzólámpá(k)ra és gázkisüléses fényforrás(ok)ra utaló hivatkozások a 37. számú, illetve a 99. számú előírásra, valamint azoknak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataira vonatkoznak. |
2. RENDSZERRE VONATKOZÓ JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM
2.1. |
A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosának vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:
|
2.2. |
Minden jóváhagyási kérelemhez csatolni kell a következőket:
|
3. JELÖLÉSEK
3.1. |
A jóváhagyásra benyújtott rendszer szerelési egységein szerepelnie kell a kérelmező márkanevének vagy védjegyének. |
3.2. |
A lencsén és a fényszórótesten megfelelő méretű helyet kell hagyni a jóváhagyási jel és a 4. szakaszban említett kiegészítő jelek elhelyezéséhez; ezeket a helyeket a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon meg kell jelölni.
|
3.3. |
A mind a jobb, mind a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelően tervezett szerelési egységeken vagy rendszereken meg kell jelölni az optikai elem(ek)nek a járművön, illetve a fényforrás(ok)nak a fényvisszaverő(k)ben lehetséges két beállítását; ez a jelölés jobb oldali közlekedés esetén az „R/D” betűkből, bal oldali közlekedés esetén pedig az „L/G” betűkből áll. |
3.4. |
Amennyiben a rendszert úgy tervezték, hogy az alábbi 5.8.2. szakaszban előírt követelményeknek (többek között) a szerelési egység lencséjének elülső részén lévő elsötétíthető terület segítségével feleljen meg, ezt a területet letörölhetetlen módon kell jelölni. Ez a jelölés azonban nem szükséges akkor, ha ez a terület világosan kivehető. |
3.5. |
LED-modul(oka)t tartalmazó adaptív fényszórórendszer esetében a megfelelő szerelési egység(ek)en fel kell tüntetni a névleges feszültséget és a névleges teljesítményt, valamint a fényforrásmodul egyedi azonosító kódját. |
3.6. |
Az adaptív fényszórórendszer jóváhagyásához azzal együtt benyújtott LED-modul(ok)on fel kell tüntetni:
|
3.7. |
Amennyiben a LED-modul(ok) működtetésére olyan elektronikus fényforrás-vezérlőegységet alkalmaznak, amely nem része a LED-modulnak, fel kell tüntetni rajta a saját egyedi azonosító kódját (kódjait), valamint a névleges bemeneti feszültséget és a névleges teljesítményt. |
4. JÓVÁHAGYÁS
4.1. Általános előírások
4.1.1. |
Amennyiben a fenti 2. szakasz értelmében a rendszer típusára vonatkozóan benyújtott összes mintadarab megfelel az előírás rendelkezéseinek, a jóváhagyást meg kell adni. |
4.1.2. |
Ha a rendszerrel csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák több előírás követelményeinek is megfelelnek, elegendő azokat egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni, feltéve, hogy minden egyes csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpa megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek. |
4.1.3. |
Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó másik rendszertípushoz. |
4.1.4. |
Egy rendszertípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon, a 2.1.3. szakaszban említett jelzések megadásával.
|
4.1.5. |
A 3.1. szakaszban előírt jel mellett a lenti 4.2. és 4.3. szakaszban leírt jóváhagyási jelet is el kell helyezni az előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő rendszer valamennyi szerelési egységén, a 3.2. szakaszban megadott helyeken. |
4.1.6. |
A kérelmezőnek az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon meg kell adnia az(oka)t a járműve(ke)t, amely(ek)re a rendszert szánják. |
4.1.7. |
Ha olyan rendszerre kérnek jóváhagyást, amelyet nem szándékoznak belevenni a járműtípus 48. számú előírás szerinti jóváhagyásába,
|
4.2. A jóváhagyási jel felépítése
A jóváhagyási jelnek a következőkből kell állnia:
4.2.1. |
nemzetközi jóváhagyási jel, amely az alábbiakat foglalja magában:
|
4.2.2. |
az alábbi kiegészítő jel vagy jelek:
|
4.2.3. |
A vizsgálati eljárás során a 4. melléklet 1.1.1.1. szakasza szerint alkalmazott működési módot és a 4. melléklet 1.1.1.2. szakasza értelmében megengedett feszültsége(ke)t minden esetben fel kell tüntetni a jóváhagyási formanyomtatványokon és a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek országaiba továbbított értesítéseken. A megfelelő esetekben a rendszert vagy annak egy vagy több részét a következők szerint kell megjelölni:
|
4.2.4. |
A jóváhagyási szám két számjegye (jelenleg 00), amely a jóváhagyás időpontjában az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozatot jelöli, valamint szükség szerint az előírt nyíl a fenti kiegészítő jelek közelében helyezhető el. |
4.2.5. |
A fenti 4.2.1. és 4.2.2. szakaszban említett jeleknek és jelöléseknek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. Ezek a fénykibocsátó résztől elválaszthatatlan szerelési egységek belső vagy külső (átlátszó vagy átlátszatlan) részén helyezhetők el. Minden esetben láthatónak kell lenniük, még akkor is, ha a szerelési egység(ek) fel van(nak) szerelve a járműre. A jármű elmozdítható alkatrészeinek ezen követelmény teljesítése érdekében való elmozdítása megengedett. |
4.3. A jóváhagyási jel elrendezése
4.3.1. Különálló lámpák
Az előírás 2. mellékletében szereplő 1–10. ábrán példák láthatók a jóváhagyási jel és a fent említett kiegészítő jelek elrendezésére.
4.3.2. Csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák
4.3.2.1. |
Azokat a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákat, amelyek több előírás rendelkezéseinek is megfelelnek, elegendő egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni; ez a jel egy körből áll, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma, a kört a jóváhagyási szám követi. A jóváhagyási jel a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, az alábbi feltételekkel:
|
4.3.2.2. |
Az egyes lámpákra vonatkozó, a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló egyes előírásoknak megfelelő azonosító jelet, a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat számát és szükség esetén az előírt nyilat a következőképpen kell elhelyezni:
|
4.3.2.3. |
A jóváhagyási jel egyes részeinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló előírás által a legkisebb egyedi jelre kötelezően előírt minimális méret. |
4.3.2.4. |
Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák másik típusához. |
4.3.2.5. |
Az előírás 2. mellékletének 11. és 12. ábráján láthatók példák a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákra vonatkozó jóváhagyási jelek és az összes fent említett kiegészítő jelzés elrendezésére olyan rendszer esetében, amelynek funkcióit a jármű mindkét oldalán több szerelési egység biztosítja. |
4.3.2.6. |
Az előírás 13. mellékletében szereplő 2. ábra bemutatja, hogy a teljes rendszer esetében miként lehet elrendezni a jóváhagyási jeleket. |
B. A RENDSZERRE VAGY ANNAK EGY VAGY TÖBB RÉSZÉRE VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK
Eltérő rendelkezés hiányában a fénytani méréseket az előírás 9. mellékletében megállapított rendelkezések szerint kell elvégezni.
5. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
5.1. |
Minden olyan mintának, amelynél csak a jobb oldali közlekedésre kérnek jóváhagyást, meg kell felelnie az alábbi 6. és 7. szakaszban megállapított követelményeknek; ha azonban a bal oldali közlekedésre kérik a jóváhagyást, az alábbi 6. szakasz rendelkezéseit és az előírás megfelelő mellékleteit a jobb és a bal oldal felcserélésével kell alkalmazni. Ennek megfelelően a szöghelyzetek és az elemek jelölésében fel kell cserélni az „R” és a „L” betűket.
|
5.2. |
A rendszereket vagy azok egy vagy több alkatrészét fel kell szerelni egy olyan berendezéssel, amely lehetővé teszi a járművön történő beállításukat az érvényes szabályoknak megfelelően.
|
5.3. |
A LED-modulok kivételével a rendszert nem lehet olyan fényforrásokkal felszerelni, amelyek nem rendelkeznek a 37. vagy 99. számú előírás, valamint a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataik szerinti jóváhagyással és/vagy amelyek használatát a 37. számú előírás korlátozza;
|
5.4. |
A mind a jobb, mind a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelően tervezett rendszereket vagy azok egy vagy több alkatrészét a járműbe történő beszereléskor elvégzendő alapbeállítással vagy a felhasználó általi szelektív beállítással lehet az úttest megfelelő oldalán való közlekedéshez igazítani. Minden esetben csak két különböző, egymástól egyértelműen elkülöníthető beállítási helyzet létezhet, egy a jobb oldali, egy pedig a bal oldali közlekedéshez, és a kialakításnak ki kell zárnia a véletlenül az egyik beállításból a másikba történő vagy egy közbenső helyzetbe való váltás lehetőségét. |
5.5. |
Az előírás 4. mellékletének előírásai szerint kiegészítő vizsgálatokat kell végezni annak biztosítására, hogy a használat során a fénytani jellemzőkben ne következzen be túlzott változás. |
5.6. |
Amennyiben a világítóegység lencséje műanyagból készül, a vizsgálatokat az előírás 6. mellékletének követelményei szerint kell végrehajtani. |
5.7. |
A felváltva távolsági fény és tompított fény kibocsátására tervezett rendszerben vagy annak egy vagy több alkatrészében a világítóegység(ek)be épített, a két fény közötti váltásra szolgáló minden mechanikus, elektromechanikus vagy más berendezést úgy kell megtervezni, hogy
|
5.8. |
A rendszereknek rendelkezniük kell olyan eszközökkel, amelyek lehetővé teszik, hogy a rendszert a jóváhagyási kérelem tárgyát képező forgalmi iránnyal ellentétes forgalmi irányú területen ideiglenesen használni lehessen, a szembe jövő forgalom túlzott zavarása nélkül. E célból a rendszereknek vagy azok egy vagy több alkatrészének
|
5.9. |
A rendszert úgy kell megtervezni, hogy valamely fényforrás és/vagy LED-modul meghibásodása esetén hibajelet küldjön a 48. számú előírás vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelés érdekében. |
5.10. |
Azon alkatrész(eke)t, amely(ek)be cserélhető fényforrást szerelnek, úgy kell megtervezni, hogy a fényforrás könnyen és még sötétben is csak a helyes helyzetben legyen beszerelhető. |
5.11. |
A fenti 4.1.7. szakasz szerinti rendszer esetében:
|
5.12. |
A LED-modulokkal felszerelt adaptív fényszórórendszereknek, illetve maguknak a LED-moduloknak is meg kell felelniük az előírás 11. mellékletében megállapított vonatkozó követelményeknek. A követelményeknek való megfelelést vizsgálni kell. |
5.13. |
Amennyiben az adaptív fényszórórendszer alapüzemi tompított fényt előállító fényforrásokkal és/vagy LED-modulokkal van felszerelve, és a világítóegységeknek az 1. mellékletnek megfelelő értesítés 9.2.3. szakaszában megadott teljes objektív fényárama oldalanként nagyobb, mint 2 000 lumen, erre utalni kell az 1. mellékletnek megfelelő értesítés 9.2.4. szakaszában. A LED-modul(ok) objektív fényáramát a 11. melléklet 5. szakaszában leírt módon kell mérni. |
5.14. |
Amennyiben az alapüzemi tompított fényt kizárólag LED-modulok állítják elő, az említett LED-moduloknak a 11. melléklet 5. szakasza szerint mért teljes objektív fényáramának oldalanként legalább 1 000 lumennek kell lennie. |
6. MEGVILÁGÍTÁS
6.1. Általános rendelkezések
6.1.1. |
Valamennyi rendszernek biztosítania kell egy C osztályú tompított fényt az alábbi 6.2.5. szakasszal összhangban és egy vagy több más osztályú tompított fényt; a rendszerek tartalmazhatnak egy vagy több további üzemmódot a tompított fény valamennyi osztályán belül, valamint az előírás 6.3. és/vagy 2.1.1.1. szakasza szerinti fényszórófunkciókat. |
6.1.2. |
A rendszernek a járművezető és a többi közlekedő legcsekélyebb mértékű zavarása nélkül lehetővé kell tennie a fény automatikus változását, hogy megfelelő legyen az út megvilágítása. |
6.1.3. |
A rendszert elfogadhatónak kell tekinteni, ha megfelel a 6.2. és a 6.3. szakasz vonatkozó fénytani követelményeinek. |
6.1.4. |
A fénytani méréseket a kérelmező leírása szerint kell elvégezni:
|
6.2. A tompított fényre vonatkozó rendelkezések
A további vizsgálati eljárások előtt a rendszert semleges állapotba kell állítani, azaz C osztályú tompított fényt kell kibocsátania.
6.2.1. |
A rendszer (azaz a jármű) mindkét oldalán a tompított fénynek semleges állásban legalább egy világítóegységgel elő kell állítania az előírás 8. melléklete szerinti „világos-sötét határvonalat”, vagy
|
6.2.2 |
A rendszert vagy annak egy vagy több részét úgy kell beállítani, hogy a világos-sötét határvonal helyzete megfeleljen az előírás 3. mellékletében lévő 2. táblázatban előírt követelményeknek. |
6.2.3. |
Ilyen beállítás esetén a rendszernek vagy annak egy vagy több részének – ha annak jóváhagyását csak a tompított fényre kérik – meg kell felelnie az alábbi szakaszokban megállapított vonatkozó rendelkezéseknek; ha úgy tervezték, hogy további világítási vagy fényjelzési funkciót is biztosítson ezen előírás alkalmazási körén belül, a fentiek mellett meg kell felelnie az alábbi vonatkozó szakaszokban megállapított követelményeknek is, ha külön-külön nem állítható. |
6.2.4. |
Amennyiben az így beállított rendszer vagy annak egy vagy több része nem felel meg a fenti 6.2.3. szakaszban jelzett követelményeknek, a gyártó útmutatása szerint meg lehet változtatni a beállítását az eredeti beállításhoz képest 0,5 fokkal jobbra vagy balra és 0,2 fokkal felfelé vagy lefelé. |
6.2.5. |
Egy bizonyos üzemmódú tompított fény kibocsátása esetén a rendszernek meg kell felelnie az előírás 3. melléklete 1. táblázata (fénytani értékek) A részének vonatkozó (C, V, E vagy W) részében és 2. táblázatában (Emax és világos-sötét határvonal elhelyezkedése), valamint az előírás 8. melléklete 1. szakaszában (A „világos-sötét határvonalra” vonatkozó követelmények) megállapított követelményeknek. |
6.2.6. |
Kanyarvilágítási üzemmód is lehetséges, feltéve, hogy
|
6.2.7. |
A fenti 2.2.2.1. szakaszban meghatározott biztonsági elv értelmében a rendszert a gyártó útmutatása szerint ellenőrizni kell. |
6.2.8. |
A mind a jobb, mind a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelően tervezett rendszereknek vagy azok egy vagy több részének a fenti 5.4. szakasz szerinti mindkét beállítási helyzetben meg kell felelniük az adott forgalmi irányra megállapított követelményeknek. |
6.2.9. |
A rendszert úgy kell megtervezni, hogy
|
6.3. A távolsági fényre vonatkozó rendelkezések
A további vizsgálati eljárások előtt semleges állapotba kell állítani a rendszert.
6.3.1. |
A rendszer világítóegységét (-egységeit) úgy kell beállítani a gyártó útmutatásának megfelelően, hogy a maximálisan megvilágított terület középpontja a H-H és a V-V vonalak metszéspontja (HV) legyen;
|
6.3.2. |
Az előírás 9. mellékletében megállapított rendelkezések szerint mért megvilágításnak meg kell felelnie a következő követelményeknek.
|
6.3.3. |
A rendszer által kibocsátott megvilágítás vagy annak része automatikusan elmozdulhat oldalirányban (vagy az elmozdulással egyenértékű hatás elérése érdekében módosulhat), feltéve, hogy
|
6.3.4. |
A rendszert úgy kell megtervezni, hogy
|
6.3.5. |
Ha az adott fényre meghatározott követelmények nem teljesülnek, a fény irányát 0,5 fokkal felfelé vagy lefelé és/vagy 1 fokkal jobbra vagy balra módosítani lehet a kezdeti beállításhoz képest; a módosított beállítás mellett minden fénytani követelménynek teljesülnie kell. Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak az előírás 6.3.1.1. szakaszában meghatározott világítóegységekre. |
6.4. Egyéb rendelkezések
Amennyiben a rendszer vagy annak egy vagy több része állítható világítóegységeket tartalmaz, a 6.2. szakaszban (tompított fény) és a 6.3. szakaszban (távolsági fény) meghatározott követelmények a 2.1.3. szakaszban (beállítási tartomány) jelzett valamennyi szerelési helyzetre vonatkoznak. Ellenőrzésre az alábbi eljárást kell alkalmazni:
6.4.1. |
mindegyik alkalmazott helyzetet a vizsgálati goniométer segítségével kell beállítani a vonatkoztatási középpontot és a mérőernyőn lévő HV pontot összekötő egyeneshez képest. Az állítható rendszert vagy annak egy vagy több részét ezután olyan helyzetbe kell állítani, hogy az ernyőn megjelenő fényminta megfeleljen a vonatkozó beállítási előírásoknak; |
6.4.2. |
a rendszert vagy annak egy vagy több részét eredetileg a 6.4.1. szakasz szerint rögzítve a berendezésnek, illetve annak egy vagy több részének meg kell felelnie a 6.2. és 6.3. szakasz vonatkozó fénytani követelményeinek; |
6.4.3. |
a további vizsgálatokat azután kell elvégezni, miután a fényszórót/rendszert vagy annak egy vagy több részét a rendszer vagy annak egy vagy több részének beállító berendezése segítségével kiindulási helyzetéhez képest függőleges irányban ± 2 fokkal elmozdítják, vagy legalább a maximális helyzetbe állítják, ha ez kisebb, mint 2 fok. Miután a rendszert vagy annak egy vagy több részét (például goniométer segítségével) beállítják az ellentétes iránynak megfelelően, a következő irányokban ellenőrizni kell a fényteljesítményt, amelynek az előírt határértékek közé kell esnie:
|
6.4.4. |
amennyiben a kérelmező több szerelési helyzetet is megjelölt, a 6.4.1–6.4.3. szakaszban leírt eljárást az összes többi helyzetben is meg kell ismételni; |
6.4.5. |
ha a kérelmező nem igényelt különleges felszerelési helyzetet, a rendszert vagy annak egy vagy több részét a 6.2. szakaszban (tompított fény) és a 6.3. szakaszban (távolsági fény) előírt mérésekhez állítják be, a rendszer vagy annak egy vagy több része beállító berendezését középállásba téve. A 6.4.3. szakaszban leírt további vizsgálatokhoz a rendszert vagy annak egy vagy több részét a megfelelő beállító berendezés(ek) segítségével (a ± 2 fokkal történő elmozdítás helyett) a szélső helyzetekbe kell állítani. |
6.4.6. |
Az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon meg kell adni, hogy mely világítóegység(ek) állítja (állítják) elő az előírás 8. mellékletében meghatározott „világos-sötét határvonalat”, amely 6 fokkal balra, 4 fokkal jobbra és egy 0,8 fokkal lefelé beállított vízszintes vonaltól felfelé lévő zónába vetítődik. |
6.4.7. |
Az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon meg kell adni, hogy az E osztályú tompított fény mely üzemmódja(i) felel(nek) meg – amennyiben van ilyen – az előírás 3. melléklet 6. táblázatában közölt „adatkészletnek”. |
7. SZÍN
7.1. |
A kibocsátott fény színének fehérnek kell lennie. |
C. TOVÁBBI KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK
8. A RENDSZERTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE
8.1. |
A rendszertípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a rendszertípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:
|
8.2. |
A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 4.1.4. szakaszban rögzített eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
8.3. |
A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
9. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE
A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:
9.1. |
Az ezen előírás szerint jóváhagyott rendszereket úgy kell gyártani, hogy a 6. és 7. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak |
9.2. |
Be kell tartani az előírás 5. mellékletében meghatározott, a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelményeket. |
9.3. |
Az előírás 5. mellékletében meghatározott, a hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelményeket be kell tartani. |
9.4. |
A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente kerül sor. |
9.5. |
A nyilvánvalóan hibás rendszereket vagy azok egy vagy több részét figyelmen kívül kell hagyni. |
9.6. |
A referenciajelet nem kell figyelembe venni. |
10. SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN
10.1. |
Az ezen előírás szerint egy adott rendszertípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a követelmények, illetve ha a jóváhagyási jelet viselő rendszer vagy annak egy vagy több része nem egyezik meg a jóváhagyott típussal. |
10.2. |
Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájékoztatnia kell az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon. |
11. A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA
11.1. |
Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott rendszertípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
12. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME
12.1. |
Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által megadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat, vagy a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét. |
(1) A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.
(2) Csak magyarázat céljára: a tompított fény osztályaira vonatkozó rendelkezések az alábbi körülményekre vonatkoznak: a C osztály az alapüzemi tompított fénynek, V a megvilágított területeken, például városokban, E a utakon mint pl. autópályákon, W pedig rossz viszonyok között, például nedves úton használt fénynek felel meg.
(3) Az 1. mellékletben szereplő minta szerinti nyomtatványban kell megadni.
(4) A 10. mellékletben szereplő minta szerinti nyomtatványban kell megadni.
(5) 1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia-Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típusjóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia és 53 – Thaiföld. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodásban részes szerződő felekkel.
1. MELLÉKLET
ÉRTESÍTÉS
Megengedett legnagyobb formátum: A4 (210 x 297 mm)
2. MELLÉKLET
PÉLDÁK A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSÉRE
1. példa
a ≥ 8 mm (üveg lencse)
a ≥ 5 mm (műanyag lencse)
1. ábra
|
2. ábra
|
A rendszernek a fenti jóváhagyási jelek egyikét viselő szerelési egységét ezen előírás szerint, Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 19243 jóváhagyási számon, az ezen előírás eredeti változatában (00) leírt követelményeknek megfelelően. A tompított fényt kizárólag jobb oldali közlekedéshez tervezték. A „CT” betűk (1. ábra) kanyarvilágítási üzemmóddal rendelkező tompított fényt, a „CWR” betűk (2. ábra) pedig C osztályú tompított fényt és W osztályú tompított és távolsági fényt jelölnek.
A 30-as szám azt mutatja, hogy a távolsági fény legnagyobb fényerőssége 86 250 és 101 250 kandela között van.
Megjegyzés: A jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket az „E” betű körüli kör közelében kell elhelyezni, az „E” betű fölött vagy alatt, illetve attól jobbra vagy balra. A jóváhagyási szám számjegyeinek az „E” betű ugyanazon oldalán kell állniuk, és ugyanabba az irányba kell nézniük.
A jóváhagyási számokban kerülni kell a római számok használatát, hogy ne legyenek összetéveszthetők más jelekkel.
2. példa
3. ábra
|
4a. ábra
|
4b. ábra
|
A rendszer fenti jóváhagyási jelet viselő szerelési egysége egyaránt megfelel az előírás tompított fényre és távolsági fényre vonatkozó rendelkezéseinek, a következők szerint:
|
3. ábra: C osztályú tompított fény, E osztályú tompított fény, csak bal oldali közlekedésre. |
|
4a. és 4b. ábra: C osztályú tompított fény, V osztályú tompított fény, mindkét közlekedési rendszerre a járművön lévő optikai elem vagy a fényforrás beállításának megfelelő módosítása révén, valamint távolsági fény. A C osztályú tompított fény és a V osztályú tompított és távolsági fény megfelel a kanyarvilágításra vonatkozó rendelkezéseknek, ahogyan azt a „T” betű jelzi. Az „R” betű fölötti vonal azt jelenti, hogy a távolsági fény funkcióját egynél több szerelési egység biztosítja a rendszer adott oldalán. |
3. példa
5. ábra
|
6. ábra
|
A fenti jóváhagyási jelet viselő szerelési egység műanyag lencsével rendelkezik, csak a tompított fény tekintetében felel meg az előírás rendelkezéseinek, és a következők szerint tervezték:
|
5. ábra: C osztályú tompított fény és W osztályú tompított fény mindkét közlekedési rendszerhez. |
|
6. ábra: C osztályú tompított fény kanyarvilágítási üzemmóddal, csak jobb oldali közlekedésre. |
4. példa
7. ábra
|
8. ábra
|
7. ábra: az ezt a jóváhagyási jelet viselő szerelési egység megfelel az előírás követelményeinek a C osztályú tompított fény és a V osztályú tompított fény tekintetében, és csak bal oldali közlekedésre tervezték.
8. ábra: az ezt a jóváhagyási jelet viselő szerelési egység valamely rendszer (különálló) szerelési egysége, és csak a távolsági fény tekintetében felel meg az előírás követelményeinek.
5. példa
Az ezen előírás követelményeinek megfelelő, műanyag lencsével rendelkező szerelési egység azonosító jele.
9. ábra
|
10. ábra
|
9. ábra: C osztályú tompított fény és W osztályú tompított fény egyaránt kanyarvilágítási üzemmóddal és távolsági fény, csak jobb oldali közlekedésre tervezve.
A tompított fény és annak üzemmódjai nem működhetnek egy másik összeépített fényszóró távolsági fényével és/vagy egy másik összeépített fényszóróval egy időben.
10. ábra: az E osztályú tompított fény és W osztályú tompított fény, csak jobb oldali közlekedésre tervezve és távolsági fény. Az „E” és a „W” fölötti vonal azt jelzi, hogy a tompított fény ezen osztályait a rendszer kérdéses oldalán egynél több szerelési egység állítja elő.
6. példa
A csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák egyszerűsített jelölése, ha ezen előírástól eltérő előírás alapján hagyták jóvá azokat (11. ábra). (A függőleges és vízszintes vonalak a fényjelző berendezés alakjának sematikus ábrázolására szolgálnak, ezek nem képezik a jóváhagyási jel részét.)
Ez a két példa a rendszer ugyanazon oldalán lévő két szerelési egységnek felel meg, amelyek az alábbiakat tartalmazó jóváhagyási jeleket viselik (A és B minta):
1. szerelési egység
Első helyzetjelző lámpa, melyet a 7. számú előírás 02. módosítássorozata szerint hagytak jóvá;
Kanyarvilágítási üzemmóddal rendelkező C osztályú tompított fényt kibocsátó egy vagy több szerelési egység, amelyet a rendszer ugyanazon oldalán egy vagy több más szerelési egységgel való együttműködésre terveztek (amint azt a „C” fölötti vonal jelzi) és V osztályú tompított fény, mindkettő jobb és bal oldali közlekedésre tervezve, valamint 86 250 és 101 250 kandela közötti legnagyobb fényerejű távolsági fény (amit a 30-as szám jelez), az előírás eredeti formájának (00) követelményei szerint jóváhagyva, és műanyag lencsével felszerelve;
Nappali menetjelző lámpa, melyet a 87. számú előírás 00. módosítássorozata szerint hagytak jóvá;
1a kategóriájú első irányjelző lámpa, melyet a 6. számú előírás 01. módosítássorozata szerint hagytak jóvá.
3. szerelési egység
Első ködlámpa, amelyet a 19. számú előírás 02. módosítássorozata alapján hagytak jóvá vagy C osztályú tompított fény kanyarvilágítási üzemmóddal, jobb és bal oldali közlekedésre, a rendszer ugyanazon oldalán egy vagy több más szerelési egységgel való egyidejű működésre tervezve, amit a „C” fölötti vonal jelez.
A rendszer 1. szerelési egysége
11. ábra
A rendszer 3. szerelési egysége
7. példa
A rendszerre vonatkozó jóváhagyási jelek elrendezése (12. ábra)
12. ábra
Ez a két példa egy, a rendszer mindkét oldalán (azonos funkcióval rendelkező) két szerelési egységből álló adaptív fényszórórendszernek felel meg (az 1. és a 3. egység a bal oldalon, a 2. és 4. egység a jobb oldalon van).
A rendszer fenti jóváhagyási számú 1. (vagy 2.) szerelési egysége mind a bal oldali közlekedésre tervezett C osztályú tompított fény, mind a (30-as szám által jelzett) 86 250 és 101 250 kandela közötti legnagyobb fényerejű távolsági fény vonatkozásában megfelel az ezen előírásnak (00. módosítássorozat), mely fények a 6. számú előírás 01. módosítássorozata alapján jóváhagyott, 1a kategóriájú első irányjelző lámpával vannak csoportosítva.
A 7a példában: a rendszer 1. (vagy 2.) szerelési egysége kanyarvilágítási üzemmóddal rendelkező C osztályú tompított fényt, valamint egy W, egy V és egy E osztályú tompított fényt tartalmaz. A „C” fölötti vonal azt jelzi, hogy a C osztályú tompított fényt két szerelési egység állítja elő a rendszernek azon az oldalán.
A 3. (vagy 4.) szerelési egységet úgy tervezték, hogy a rendszernek azon az oldalán a C osztályú tompított fény másik részét biztosítsa, amint azt a „C” fölötti vonal jelzi.
A 7b példában: a rendszer 1. (vagy 2.) szerelési egységét úgy tervezték, hogy C, W és E osztályú tompított fényt bocsásson ki. A „W” fölötti vonal azt jelzi, hogy a W osztályú tompított fényt két szerelési egység biztosítja a rendszernek azon az oldalán. A jobb oldalon a felsorolt jelek után (és a jóváhagyási számtól balra) lévő „T” betű azt jelzi, hogy a C, a W és az E osztályú tompított fények mindegyike és a távolsági fény is rendelkezik kanyarvilágítási üzemmóddal.
A rendszer 3. (vagy 4.) szerelési egységét úgy tervezték, hogy az biztosítsa a W osztályú tompított fény másik részét a rendszer adott oldalán (amit a „W” fölötti vonal jelez) és a V osztályú tompított fényt.
8. példa
A rendszer mindkét oldalára vonatkozó jóváhagyási jelek elrendezése (13. ábra)
Ez a példa a jármű bal oldalán két és a jármű jobb oldalán egy szerelési egységből álló adaptív fényszórórendszert mutat.
13. ábra
A rendszer/jármű jobb oldala |
A rendszer/jármű bal oldala |
|
A fenti jóváhagyási jelet viselő rendszer mind a bal oldali közlekedésre tervezett tompított fény, mind a (a 30-as szám által jelzett) 86 250 és 101 250 kandela közötti legnagyobb fényerősségű távolsági fény vonatkozásában megfelel az ezen előírásnak (00. módosítássorozat); e fények a 6. számú előírás 01. módosítássorozat alapján jóváhagyott 1a kategóriájú első irányjelző lámpával, valamint a 7. számú előírás 02. módosítássorozata alapján jóváhagyott első helyzetjelző lámpával vannak csoportosítva.
A rendszer 1. (bal oldali) szerelési egységét úgy tervezték, hogy hozzájáruljon a C és az E osztályú tompított fényhez. A „C” fölötti vonal azt jelzi, hogy azon az oldalon több szerelési egység járul hozzá a C osztályú tompított fényhez. A felsorolt jelektől jobbra lévő „T” betű azt jelzi, hogy mind a C, mind az E osztályú tompított fény kanyarvilágítási üzemmóddal is rendelkezik.
A rendszer 3. (bal oldali) szerelési egységét úgy tervezték, hogy az biztosítsa a C osztályú tompított fény második részét az adott oldalon (amit a „C” fölötti vonal jelez) és a W osztályú tompított fényt.
A rendszer 2. (jobb oldali) szerelési egységét úgy tervezték, hogy hozzájáruljon a kanyarvilágítási üzemmóddal rendelkező C és E osztályú tompított fényhez és a W osztályú tompított fényhez.
Megjegyzés: A fenti 6., 7. és 8. példában a rendszer különböző szerelési egységeinek azonos jóváhagyási számot kell viselniük.
14. ábra
A fent látható fényforrásmodul-azonosító kódot viselő LED-modult egy eredetileg Olaszországban (E3) a 17 325 jóváhagyási számon jóváhagyott adaptív fényszórórendszerrel együtt hagyták jóvá.
3. MELLÉKLET
A TOMPÍTOTT FÉNYRE VONATKOZÓ FÉNYTANI KÖVETELMÉNYEK (1)
E melléklet alkalmazásában:
„fölött”: csak függőlegesen fölötte; „alatt”: csak függőlegesen alatta.
A szöghelyzetek a H-H vonaltól felfelé (U) vagy lefelé (D) és a V-V vonaltól jobbra (R) vagy balra (L) irányuló fokokban vannak kifejezve.
1. ábra
A tompított fény fénytani követelményeinek szöghelyzetei (jobb oldali közlekedés esetében)
1. táblázat
A tompított fényre vonatkozó fénytani követelmények
Követelmények luxban 25 m-nél mérve |
Helyzet/fok |
Tompított fény |
||||||||||
vízszintes |
függőleges |
C osztály |
V osztály |
E osztály |
W osztály |
|||||||
Szám |
Részegység |
hol/-tól |
-ig |
hol |
min. |
max. |
min. |
max. |
min. |
max. |
min. |
max. |
A. rész |
||||||||||||
1 |
B50L (5) |
L 3,43 |
|
U 0,57 |
|
0,4 |
|
0,4 |
|
0,7 (9) |
|
0,7 |
2 |
HV (5) |
V |
|
H |
|
0,7 |
|
0,7 |
|
|
|
|
3 |
BR (5) |
R 2,5 |
|
U 1 |
0,2 |
2 |
0,1 |
1 |
0,2 |
2 |
0,2 |
3 |
4 |
BRR szegmens (5) |
R 8 |
R 20 |
U 0,57 |
|
4 |
|
1 |
|
4 |
|
6 |
5 |
BLL szegmens (5) |
L 8 |
L 20 |
U 0,57 |
|
0,7 |
|
1 |
|
1 |
|
1 |
6 |
P |
L 7 |
|
H |
0,1 |
|
|
|
|
|
0,1 |
|
7 |
III. zóna (a melléklet 3. táblázatának meghatározása szerint) |
|
|
|
|
0,7 |
|
0,7 |
|
1 |
|
1 |
8a |
S50, S50LL, S50RR (6) |
|
|
U 4 |
0,1 (8) |
|
|
|
0,1 (8) |
|
0,1 (8) |
|
9a |
S100, S100LL, S100RR (6) |
|
|
U 2 |
0,2 (8) |
|
|
|
0,2 (8) |
|
0,2 (8) |
|
10 |
50 R |
R 1,72 |
|
D 0,86 |
|
|
6 |
|
|
|
|
|
11 |
75 R |
R 1,15 |
|
D 0,57 |
12 |
|
|
|
18 |
|
24 |
|
12 |
50 V |
V |
|
D 0,86 |
6 |
|
6 |
|
12 |
|
12 |
|
13 |
50 L |
L 3,43 |
|
D 0,86 |
4,2 |
15 (10) |
4,2 |
15 (10) |
8 |
|
8 |
30 (10) |
14 |
25 LL |
L 16 |
|
D 1,72 |
1,4 |
|
1 |
|
1,4 |
|
4 |
|
15 |
25 RR |
R 11 |
|
D 1,72 |
1,4 |
|
1 |
|
1,4 |
|
4 |
|
16 |
20. szegmens és alatta |
L 3,5 |
V |
D 2 |
|
|
|
|
|
|
|
20 (3) |
17 |
10. szegmens és alatta |
L 4,5 |
R 2,0 |
D 4 |
|
14 (2) |
|
14 (2) |
|
14 (2) |
|
8 (3) |
18 |
Emax (4) |
|
|
|
20 |
50 |
10 |
50 |
20 |
90 (9) |
35 |
80 (3) |
B. rész (kanyarvilágítási üzemmódok): Az 1. táblázat A része alkalmazandó, de az 1., 2., 7., 13. és 18. sor helyébe az alább felsoroltak lépnek |
||||||||||||
1 |
B50L (5) |
L 3,43 |
|
U 0,57 |
|
0,6 |
|
0,6 |
|
|
|
0,9 |
2 |
HV (5) |
|
|
|
|
1 |
|
1 |
|
|
|
|
7 |
III. zóna (a melléklet 3. táblázatának meghatározása szerint) |
|
|
|
|
1 |
|
1 |
|
1 |
|
1 |
13 |
50L |
L 3,43 |
|
D 0,86 |
2 |
|
2 |
|
4 |
|
4 |
|
18 |
Emax (7) |
|
|
|
12 |
50 |
6 |
50 |
12 |
90 (9) |
24 |
80 (3) |
2. táblázat
A tompított fény szöghelyzetére vagy fokban megadott értékére vonatkozó és további követelmények
|
Szöghelyzet / érték fokban |
C osztályú tompított fény |
V osztályú tompított fény |
E osztályú tompított fény |
W osztályú tompított fény |
||||||
No |
A fény részének megnevezése és a rá vonatkozó követelmények |
vízszintes |
függőleges |
vízszintes |
függőleges |
vízszintes |
függőleges |
vízszintes |
függőleges |
||
2.1. |
Az Emax nem lehet a következő négyszögön kívül (az „Emax szegmens” fölött) |
0,5 L és 3 R között |
0,3 D és 1,72 D között |
|
0,3 D és 1,72 D között |
0,5 L és 3 R között |
0,1 D és 1,72 D között |
0,5 L és 3 R |
0,3 D és 1,72 D között |
||
2.2. |
A világos-sötét határvonalnak és részeinek
|
||||||||||
|
|
a V = 0,57 D |
|
nem lehet 0,57D felett és 1,3D alatt |
|
nem lehet 0,23D (11) felett és 0,57D alatt |
|
nem lehet 0,23D felett és 0,57D alatt |
3. táblázat
A tompított fény III. zónái, a sarokpontok meghatározása
Szöghelyzet fokban |
Csúcspont sz. |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
IIIa zóna a C vagy V osztályú tompított fény esetében |
vízszintes |
8 L |
8 L |
8 R |
8 R |
6 R |
1,5 R |
V-V |
4 L |
függőleges |
1 U |
4 U |
4 U |
2 U |
1,5 U |
1,5 U |
H-H |
H-H |
|
IIIb zóna a W vagy E osztályú tompított fény esetében |
vízszintes |
8 L |
8 L |
8 R |
8 R |
6 R |
1,5 R |
0,5 L |
4 L |
függőleges |
1 U |
4 U |
4 U |
2 U |
1,5 U |
1,5 U |
0,34 U |
0,34 U |
4. táblázat
A W osztályú tompított fényre vonatkozó követelmények 25m-nél lx-ban kifejezve
4.1. |
Az E, F1, F2 és F3 szegmensek (nem látszanak a fenti 1. ábrán) fogalommeghatározása és követelményei |
Legfeljebb 0,2 lx megengedett: a) az U 10 foknál L 20 – R 20 fok közötti E szegmensen és b) az F1, F2 és F3, L 10 fok, V, illetve R 10 fok vízszintes helyzetben lévő, U 10 és U 60 fok közötti három függőleges szegmensen. |
|
4.2. |
Más / további követelmények az Emax 20. és 10. szegmensére vonatkozóan: Az 1. táblázat A vagy B része az irányadó, azonban a 16., 17. és 18. sorban lévő maximális követelmények helyére az alábbiak lépnek. |
Ha a kérelmező által az előírás 2.2.2.(e) szakasza szerint benyújtott műszaki előírások szerint egy W osztályú tompított fényt úgy terveznek, hogy legfeljebb 10 lx fényereje legyen a 20. szegmensben és alatta, valamint legfeljebb 4 lx a 10. szegmensben és alatta, a fénysugár Emax-ának névleges értéke nem haladhatja meg a 100 luxot. |
5. táblázat
A felső jelzésre vonatkozó követelmények, a mérési pontok szöghelyzete
A pont kijelölése |
S50LL |
S50 |
S50RR |
S100LL |
S100 |
S100RR |
Szöghelyzet fokban |
4 U/8 L |
4 U/V-V |
4 U/8 R |
2 U/4 L |
2 U/V-V |
2 U/4 R |
6. táblázat
Az E osztályú tompított fényre vonatkozó további követelmények
A fenti 1. táblázat A vagy B része és a 2. táblázat az irányadó, azonban az 1. táblázat 1. és 18. sorának és a 2. táblázat 2.2. pontjának helyére az alábbiak lépnek |
||||
Pont |
Megnevezés |
A fenti 1. táblázat A vagy B részének 18. sora |
A fenti 1. táblázat A vagy B részének 18. sora |
A fenti 2. táblázat 2.2. pontja |
Sz. |
Adatkészlet |
EB50L (luxban 25m-nél) |
Emax (luxban 25m-nél) |
A világos-sötét határvonal vízszintes részének helyzete fokban |
|
|
max. |
max. |
legfeljebb |
6.1. |
E1 |
0,6 |
80 |
0,34 D |
6.2. |
E2 |
0,5 |
70 |
0,45 D |
6.3. |
E3 |
0,4 |
60 |
0,57 D |
(1) Megjegyzés: a mérési eljárást az előírás 9. melléklete írja elő.
(2) Legfeljebb 18 lx, ha a rendszert W osztályú tompított fény kibocsátására is tervezték.
(3) Emellett az alábbi 4. táblázatban jelzett előírások követelményei is alkalmazandók
(4) A helyzetre vonatkozó követelmények az alábbi 2. táblázat rendelkezései szerint („Emax szegmens”).
(5) A rendszer mindkét oldalának hozzájárulása az előírás 9. mellékletének rendelkezései szerint mérve legalább 0,1 lx kell, hogy legyen.
(6) A helyzetre vonatkozó követelmények az alábbi 5. táblázat rendelkezései szerint.
(7) A helyzetre vonatkozó követelmények az előírás 6.2.6.2. szakaszában megadottak szerint
(8) Egy pár, a rendszerrel egybeépített vagy a rendszerrel együtt felszerelendő helyzetjelző lámpa bekapcsolható a kérelmező útmutatása szerint.
(9) Emellett az alábbi 6. táblázatban jelzett követelmények is alkalmazandók.
(10) A megengedett legnagyobb érték megszorozható 1,4-del, ha a gyártó leírása szerint garantált, hogy a használat során ezt az értéket nem lépik túl, vagy maga a rendszer által, vagy azáltal, hogy a rendszer használata olyan járművekre korlátozódik, amelyek az értesítésben feltüntetett módon rendelkeznek a rendszer ellátásának stabilizálására/korlátozására szolgáló eszközzel.
(11) Emellett az alábbi 6. táblázatban jelzett követelmények is alkalmazandók.
Az 1. táblázat függeléke
Csak tájékoztatásul: A tompított fény 1. táblázatban szereplő fénytani értékei kandelában
A követelmények kandelában kifejezve |
Helyzet / fok |
Tompított fény |
||||||||||
vízszintes |
függőleges |
C osztály |
V osztály |
E osztály |
W osztály |
|||||||
Szám |
Részegység |
hol/-tól |
-ig |
hol |
min. |
max. |
min. |
max. |
min. |
max. |
min. |
max. |
A. rész |
||||||||||||
1 |
B50L (4) |
L 3,43 |
|
U 0,57 |
|
250 |
|
250 |
|
438 (8) |
|
438 |
2 |
HV (4) |
V |
|
H |
|
438 |
|
438 |
|
|
|
|
3 |
BR (4) |
R 2,5 |
|
U 1 |
125 |
1 250 |
63 |
625 |
125 |
1 250 |
125 |
1 875 |
4 |
BRR szegmens (4) |
R 8 |
R 20 |
U 0,57 |
|
2 500 |
|
625 |
|
2 500 |
|
3 750 |
5 |
BLL szegmens (4) |
L 8 |
L 20 |
U 0,57 |
|
438 |
|
625 |
|
625 |
|
625 |
6 |
P |
L 7 |
|
H |
63 |
|
|
|
|
|
63 |
|
7 |
III. zóna (a melléklet 3. táblázatának meghatározása szerint) |
|
|
|
|
438 |
|
438 |
|
625 |
|
625 |
8a |
S50, S50LL, S50RR (5) |
|
|
U 4 |
63 (7) |
|
|
|
63 (7) |
|
63 (7) |
|
9a |
S100, S100LL, S100RR (5) |
|
|
U 2 |
125 (7) |
|
|
|
125 (7) |
|
125 (7) |
|
10 |
50 R |
R 1,72 |
|
D 0,86 |
|
|
3 750 |
|
|
|
|
|
11 |
75 R |
R 1,15 |
|
D 0,57 |
7 500 |
|
|
|
11 250 |
|
15 000 |
|
12 |
50 V |
V |
|
D 0,86 |
3 750 |
|
3 750 |
|
7 500 |
|
7 500 |
|
13 |
50 L |
L 3,43 |
|
D 0,86 |
2 625 |
9 375 |
2 625 |
9 375 |
5 000 |
|
5 000 |
18 750 |
14 |
25 LL |
L 16 |
|
D 1,72 |
875 |
|
625 |
|
875 |
|
2 500 |
|
15 |
25 RR |
R 11 |
|
D 1,72 |
875 |
|
625 |
|
875 |
|
2 500 |
|
16 |
20. szegmens és alatta |
L 3,5 |
V |
D 2 |
|
|
|
|
|
|
|
12 500 (2) |
17 |
10. szegmens és alatta |
L 4,5 |
R 2,0 |
D 4 |
|
8 750 (1) |
|
8 750 (1) |
|
8 750 (1) |
|
5 000 (2) |
18 |
Emax (3) |
|
|
|
12 500 |
31 250 |
6 250 |
31 250 |
12 500 |
56 250 (8) |
21 875 |
50 000 (2) |
B. rész (kanyarvilágítási üzemmódok): Az 1. táblázat A. része alkalmazandó, de az 1., 2., 7., 13. és 18. sor helyébe az alább felsoroltak lépnek |
||||||||||||
1 |
B50L (4) |
L 3,43 |
|
U 0,57 |
|
375 |
|
375 |
|
|
|
563 |
2 |
HV (4) |
|
|
|
|
625 |
|
625 |
|
|
|
|
7 |
III. zóna (a melléklet 3. táblázatának meghatározása szerint) |
|
|
|
|
625 |
|
625 |
|
625 |
|
625 |
13 |
50L |
L 3,43 |
|
D 0,86 |
1 250 |
|
1 250 |
|
2 500 |
|
2 500 |
|
18 |
Emax (6) |
|
|
|
7 500 |
31 250 |
3 750 |
31 250 |
7 500 |
56 250 (8) |
15 000 |
50 000 (2) |
(1) Max. 11 250 kandela, ha a rendszert W osztályú tompított fény kibocsátására is tervezték.
(2) Emellett az alábbi 4. táblázatban jelzett előírások követelményei is alkalmazandók
(3) A helyzetre vonatkozó követelmények az alábbi 2. táblázat rendelkezései szerint („Emax szegmens”)
(4) A rendszer mindkét oldalának hozzájárulása az előírás 9. mellékletének rendelkezései szerint mérve legalább 63 kandela kell, hogy legyen.
(5) A helyzetre vonatkozó követelmények az alábbi 5. táblázat rendelkezései szerint
(6) A helyzetre vonatkozó követelmények az előírás 6.2.6.2. szakaszában jelzettek szerint
(7) Egy pár, a rendszerrel egybeépített vagy a rendszerrel együtt felszerelendő helyzetjelző lámpa bekapcsolható a kérelmező útmutatása szerint.
(8) Emellett az alábbi 6. táblázatban jelzett követelmények is alkalmazandók.
4. MELLÉKLET
Rendszerek üzem közbeni fénytani jellemzői stabilitásának vizsgálata
TELJES RENDSZEREKEN VÉGZETT VIZSGÁLATOK
A fénytani értékeknek az előírás rendelkezései szerint történő mérése után távolsági fény esetében az Emax pontban, tompított fény esetében pedig a HV, az 50V és adott esetben a B50L (vagy R) pontban meg kell vizsgálni egy teljes rendszerminta üzem közbeni fénytani jellemzőinek stabilitását.
E melléklet alkalmazásában:
a) |
A „teljes rendszer” jelentése az adott rendszer teljes jobb és bal oldala, ideértve az (egy vagy több) elektronikus fényforrásvezérlő és/vagy a tápellátó és -szabályozó berendezés(ek)et azokkal a karosszériarészekkel és lámpákkal együtt, amelyek hatással lehetnek a rendszer hőleadására. A teljes rendszer valamennyi szerelési egysége és adott esetben lámpája és/vagy LED-modulja vizsgálható különállóan; |
b) |
az alábbi szövegben a „vizsgálati minta” ennek megfelelően jelentheti vagy a „teljes rendszert”, vagy a vizsgált szerelési egységet; |
c) |
a „fényforrás” szó jelentése magában foglalja a több izzószálas lámpa minden egyes izzószálát, a LED-modulokat, illetve a LED-modulok fénykibocsátó részeit. |
A vizsgálatokat az alábbiak szerint kell elvégezni:
a) |
száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett, 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten úgy, hogy a vizsgálati minta a járműre való helyes felszerelést bemutató állványra van felszerelve; |
b) |
cserélhető fényforrások esetében: legalább egy órán át öregített, sorozatban gyártott izzószálas fényforrásokat vagy legalább 15 órán át öregített, sorozatban gyártott gázkisüléses fényforrásokat vagy legalább 48 órán keresztül öregített LED-modulokat felhasználva, amelyeket az előírásban meghatározott vizsgálatok elvégzése előtt visszahűtöttek a környezeti hőmérsékletre. A kérelmező által rendelkezésre bocsátott LED-modulokat kell használni. |
A mérőberendezésnek egyenértékűnek kell lennie a rendszer jóváhagyási vizsgálatai során használt berendezéssel. A további vizsgálatok előtt a rendszert vagy annak egy vagy több részét semleges állapotba kell állítani.
A vizsgálati mintát tompított fénnyel kell üzemeltetni anélkül, hogy vizsgálati helyzetéhez képest elmozdítanák, illetve beállítását módosítanák. A használt fényforrásnak az adott fényszóróra meghatározott fényforrásnak kell lennie.
1. A FÉNYTANI JELLEMZŐK STABILITÁSÁNAK VIZSGÁLATA
1.1. Tiszta vizsgálati minta
Valamennyi vizsgálati mintát 12 órán át kell üzemeltetni az 1.1.1. szakaszban leírtak szerint, majd az 1.1.2. szakasz előírásai szerint ellenőrizni kell őket.
1.1.1. Vizsgálati eljárás
1.1.1.1. A vizsgálat menete
a) |
amennyiben a vizsgálati mintát úgy tervezték meg, hogy csak egy világítási (tompított fényt vagy távolsági fényt adó) funkciót lásson el, és a tompított fény esetében nem tartozik egynél több osztályba, a megfelelő egy vagy több fényforrást a fenti 1.1. szakaszban meghatározott ideig (1) működtetik; |
b) |
amennyiben a vizsgálati minta több funkciót lát el, vagy több osztályba tartozó tompított fényt biztosít, és ha a kérelmező kijelenti, hogy a vizsgálati minta minden egyes funkciója vagy osztálya egy vagy több saját fényforrással rendelkezik, amelyek felváltva világítanak (2), e feltétel szerint kell elvégezni a vizsgálatot, amelynek során az egyes meghatározott funkciók vagy tompítottfény-osztályok legtöbb energiát fogyasztó üzemmódját üzemeltetik (1) egymás után az 1.1. szakaszban meghatározott időtartam (egyenlő) részéig. A vizsgálati mintát minden más esetben (1), (2) alá kell vetni a C, a V, az E és a W osztályú tompított fény üzemmódjaira irányuló következő vizsgálati ciklusnak (attól függően, hogy a vizsgálati minta ezek közül melyiket biztosítja teljesen vagy részlegesen) az 1.1. szakaszban meghatározott időtartam ugyanazon (egyenlően felosztott) részéig: először 15 percig bekapcsolják pl. a C osztályú tompított fényt a legtöbb energiát fogyasztó üzemmódban egyenes úton való közlekedésnek megfelelően; 5 percig bekapcsolják a tompított fény ugyanazon üzemmódját és emellett a vizsgálati minta minden olyan fényforrását (3), amelyet ezzel egyidejűleg be lehet kapcsolni a kérelmező nyilatkozata szerint; az 1.1. szakaszban meghatározott időtartam ugyanazon (egyenlően felosztott) részének letelte után a fenti vizsgálati ciklust a fenti sorrendben végrehajtják – adott esetben – a második, harmadik és negyedik osztályba tartozó tompított fényen is. |
c) |
Amennyiben a vizsgálati minta más csoportosított világítási funkció(ka)t is tartalmaz, minden egyes funkciót egyidejűleg bekapcsolnak a fenti a) vagy b) pontban a külön világítási funkciókra vonatkozóan meghatározott időre, a gyártó utasításai szerint. |
d) |
Ha a vizsgálati mintát úgy tervezték, hogy további fényforrás feszültség alá helyezésével biztosítsa a tompított fény kanyarvilágítási üzemmódját, a csak a tompított fény fenti a) és b) pontokban meghatározottak szerinti bekapcsolásával egyidejűleg az említett fényforrást is be kell kapcsolni 1 percre, majd 9 percre ki kell kapcsolni. |
1.1.1.2. Vizsgálati feszültség
A vizsgálati minta csatlakozóinál alkalmazandó feszültségek a következők:
a) |
Közvetlenül a jármű feszültségén működő cserélhető izzószálas fényforrás(ok) esetében: a vizsgálatot 6,3 V, 13,2 V vagy adott esetben 28,0 V feszültségen kell elvégezni, kivéve, ha a kérelmező megadta, hogy a vizsgálati minta más feszültségen is üzemeltethető. Ebben az esetben a vizsgálatot a használható legnagyobb teljesítményű izzószálas fényforrással kell elvégezni. |
b) |
Cserélhető gázkisüléses fényforrások esetében: Az elektronikus fényforrás-vezérlőegység vizsgálati feszültsége 12 V feszültségű rendszer esetében 13,5 ± 0,1 V vagy a jóváhagyási kérelemben meghatározott egyéb érték. |
c) |
Közvetlenül a jármű feszültségén működő nem cserélhető fényforrás esetében: A nem cserélhető (izzószálas és/vagy egyéb) fényforrással felszerelt világítóegységeken végzett minden mérést 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V vagy a jármű rendszerének megfelelő, a kérelmező által megadott egyéb feszültségen kell elvégezni. |
d) |
A jármű tápfeszültségétől függetlenül működő, teljes mértékben a rendszer által vezérelt cserélhető vagy nem cserélhető fényforrások esetében vagy a tápellátó és -szabályozó berendezés által táplált fényforrások esetében a fent meghatározott vizsgálati feszültségeket kell alkalmazni az említett berendezés bemeneti kapcsain. A vizsgálati laboratórium kérheti a gyártót, hogy biztosítsa a fényforrás(ok) tápellátásához szükséges tápellátó és -szabályozó berendezést vagy különleges tápellátó készüléket. |
e) |
az előírás eltérő rendelkezése hiányában a LED-modul(oka)t 6,75 V, 13,5 V vagy 28,0 V feszültségen kell bemérni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(oka)t a kérelmező által megadottak szerint kell bemérni; |
f) |
amennyiben a vizsgálati mintát fényjelző lámpákkal csoportosították, egyesítették vagy építették össze, és azok nem a 6 V, 12 V vagy 24 V névleges feszültségen üzemelnek, a feszültséget a gyártó által megadottak szerint az adott lámpa megfelelő fénytani működéséhez megfelelően kell beállítani. |
1.1.2. Vizsgálati eredmények
1.1.2.1. Szemrevételezés:
Ha a vizsgálati minta hőmérséklete beállt a környezeti hőmérsékletre, a vizsgálati minta üvegét és adott esetben a külső lencsét tiszta, nedves pamutkendővel meg kell tisztítani. Ezt követően el kell végezni a szemrevételezést: a vizsgálati minta üvegén és a külső lencsén nem lehet észrevehető alaktorzulás, alakváltozás, repedés vagy színelváltozás.
1.1.2.2. Fénytani vizsgálat:
Az előírás rendelkezéseinek megfelelően a fénytani értékeket a következő pontokban kell ellenőrizni:
C osztályú tompított fény és más meghatározott tompítottfény-osztályok: 50V, B50L (vagy R) és – adott esetben – HV.
Távolsági fény semleges állapot mellett: Emax pont.
A vizsgálati mintát tartó állvány hő hatására bekövetkező esetleges alakváltozásai figyelembevételének érdekében egy másik beállításra is szükség lehet (a világos-sötét határvonal helyzetének módosításához lásd a melléklet 2. szakaszát).
A fénytani jellemzők és a vizsgálat előtt mért értékek közötti eltérés 10 % lehet, a fénytani mérési eljárás tűréseit is beleértve.
1.2. Szennyezett vizsgálati minta
A fenti 1.1. szakasz szerinti vizsgálatot követően a vizsgálati mintát az 1.2.1. szakaszban leírt előkészítés után az 1.1.1. szakaszban leírtak szerint egy órán keresztül kell működtetni a tompított fény minden egyes funkciója vagy osztálya esetében (4), majd az 1.1.2. szakaszban előírt módon ellenőrizni kell; minden egyes vizsgálat után elegendő időt kell biztosítani a lehűlésre.
1.2.1. A vizsgálati minta előkészítése
Vizsgálati keverék
1.2.1.1. Egy olyan rendszer vagy annak egy vagy több része esetében, amely üvegből készült külső lencsét tartalmaz: a vizsgálati mintára felhordandó víz-szennyezőanyag keveréknek a következőkből kell állnia:
|
9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok a 2.1.3. szakaszban előírt eloszlásnak megfelelően, |
|
1 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa), |
|
0,2 súlyrész NaCMC (5) és |
|
megfelelő mennyiségű 1 mS/m alatti vezetőképességű desztillált víz. |
1.2.1.2. Egy olyan rendszer vagy annak egy vagy több része esetében, amely műanyagból készült külső lencsét tartalmaz:
A vizsgálati mintára felhordandó víz-szennyezőanyag keveréknek a következőkből kell állnia:
|
9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok a 2.1.3. szakaszban előírt eloszlásnak megfelelően, |
|
1 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa), |
|
0,2 súlyrész NaCMC (5), |
|
5 súlyrész (99 százalékos tisztaságú) nátrium-klorid, |
|
13 súlyrész 1 mS/m alatti vezetőképességű desztillált víz és |
|
2 ± 1 súlyrész felületaktív anyag. |
1.2.1.3. A szemcseméret eloszlása
Szemcseméret (μm) |
A szemcseméret eloszlása százalékban |
0–5 |
12 ± 2 |
5–10 |
12 ± 3 |
10–20 |
14 ± 3 |
20–40 |
23 ± 3 |
40–80 |
30 ± 3 |
80–100 |
9 ± 3 |
1.2.1.4. A keverék nem lehet 14 napnál régebbi.
1.2.1.5. A vizsgálati keverék felhordása a vizsgálati mintára:
A vizsgálati keveréket egyenletesen fel kell hordani a vizsgálati minta teljes átvilágított felületére, majd hagyni kell megszáradni. Ezt az eljárást addig kell ismételni, míg a megvilágítás értéke az alábbi pontok mindegyikében a mellékletben leírt feltételek mellett mért érték 15–20 %-ára csökken:
|
Emax pont a távolsági fény semleges állapotában, |
|
50V a C osztályú tompított fény és annak minden meghatározott üzemmódja esetében. |
2. A SÖTÉT-VILÁGOS HATÁRVONAL HŐ HATÁSÁRA BEKÖVETKEZŐ FÜGGŐLEGES ELTOLÓDÁSÁNAK VIZSGÁLATA
Ez a vizsgálat azt ellenőrzi, hogy a sötét-világos határvonal hő hatására bekövetkező függőleges eltolódása nem lépi-e túl a C osztályú (alap) tompított fényt kibocsátó rendszerre vagy annak egy vagy több részére vagy valamennyi meghatározott tompítottfény-üzemmód esetében meghatározott értéket.
Ha a vizsgálati minta több olyan világítóegységet vagy világítóegységek több olyan szerelvényét tartalmazza, amely világos-sötét határvonalat biztosít, a vizsgálat szempontjából ezek mindegyikét vizsgálati mintának kell tekinteni és külön kell vizsgálni.
Az 1. szakaszban leírtak szerint megvizsgált vizsgálati mintán végre kell hajtani a 2.1. szakaszban leírt vizsgálatot anélkül, hogy leszerelnék az állványról, illetve módosítanák a beállítását.
Ha a vizsgálati minta mozgó optikai alkatrészt tartalmaz, csak az átlagos függőleges szögálláshoz és/vagy a semleges állás szerinti kezdeti helyzethez legközelebbi helyzetet veszik figyelembe a vizsgálat során.
A vizsgálat az egyenes útnak megfelelő bemeneti jelekre korlátozódik.
2.1. Vizsgálat
A vizsgálat elvégzése céljából a 1.1.1.2. szakaszban megadott feszültségértéket kell beállítani.
A vizsgálati mintát C, V, E és W osztályú tompított fénnyel kell működtetni és vizsgálni, attól függően, hogy melyik érvényes.
A világos-sötét határvonal vízszintes részének V-V és a B50L (vagy R) ponton áthaladó függőleges vonal közötti részének helyzetét bekapcsolás után 3 perccel (r3), illetve 60 perccel (r60) kell ellenőrizni.
A világos-sötét határvonal eltolódásának fent leírt mérését olyan eljárással kell elvégezni, amely biztosítja a kielégítő pontosságot és az eredmények reprodukálhatóságát.
2.2. Vizsgálati eredmények
2.2.1. A milliradiánban (mrad) kifejezett eredmény tompított fényt kibocsátó vizsgálati minta esetében akkor elfogadható, ha a vizsgálati mintán mért abszolút érték nem nagyobb, mint 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad).
2.2.2. Ha azonban ez az érték nagyobb, mint 1,0 mrad, de nem nagyobb, mint 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), meg kell vizsgálni egy második vizsgálati mintát a 2.1. szakasz előírásainak megfelelően, azt követően, hogy háromszor egymás után végrehajtották rajta az alább leírt ciklust, és a vizsgálati minta mechanikai alkatrészeinek helyzetét a járműre való helyes felszerelést bemutató állványra felszerelve rögzítették:
Tompított fény üzemeltetése egy órán keresztül (a tápfeszültséget az 1.1.1.2. szakaszban megadottak szerint kell beállítani);
Egy óra pihentetési idő.
A rendszert vagy annak valamely részét akkor kell elfogadhatónak tekinteni, ha az első mintán mért ΔrI abszolút érték és a második mintán mért ΔrII abszolút érték számtani közepe nem haladja meg az 1,0 mrad értéket.
(1) Amikor a „vizsgálati minta” fényjelző lámpákkal van csoportosítva és/vagy összeépítve, ez utóbbiakat, a nappali menetjelző lámpa kivételével, a vizsgálat teljes időtartamára be kell kapcsolni. Az irányjelző lámpát villogó üzemmódban kell működtetni úgy, hogy a be-/kikapcsolási idő aránya körülbelül 1:1 legyen.
(2) A fényszóró fénykürtként való használata közben további fényforrások bekapcsolása nem tekinthető a fényforrások normál egyidejű használatának.
(3) A 2. lábjegyzetben említett esetek kivételével a világítási funkciók minden fényforrását figyelembe kell venni még akkor is, ha nem kérnek rá jóváhagyást ezen előírás alapján.
(4) A W osztályú tompított fényt, ha van, bármilyen más tompított fényt vagy világítási funkciót biztosító, illetve ahhoz hozzájáruló világítóegységek esetében figyelmen kívül hagyják.
(5) A NaCMC a karboxi-metil-cellulóz (szokásos jelöléssel CMC) nátriumsóját jelöli. A szennyezőanyag-keverékben használt NaCMC helyettesítési fokának 0,6 és 0,7 között, viszkozitásának pedig 2 százalékos oldatban, 20 °C hőmérsékleten 200 cP és 300 cP között kell lennie.
5. MELLÉKLET
A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények
1. ÁLTALÁNOS
1.1. |
A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők az előírás rendelkezései szerint mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártástechnológiai szórás mértékét. Ez a feltétel a színre is vonatkozik. |
1.2. |
A fénytani jellemzők vonatkozásában a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétségtelen, ha a véletlenszerűen kiválasztott, feszültség alatti fényforrással felszerelt rendszer – indokolt esetben az előírás 9. melléklete 1. és 2. szakaszának értelmében korrigált – fénytani jellemzőinek vizsgálatakor:
|
1.3. |
A tompított fény világos-sötét határvonalának hő hatására történő függőleges eltolódásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni: A mintaként kiválasztott rendszerek egyikén először háromszor egymás után végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálatot. A rendszert elfogadhatónak kell tekinteni, ha a Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket. Amennyiben ez az érték nagyobb, mint 1,5 mrad, de nem több, mint 2,0 mrad, egy második mintán is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintára kapott abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
1.4. |
A színkoordinátákat be kell tartani. |
2. A GYÁRTÓ ÁLTAL VÉGREHAJTANDÓ MEGFELELŐSÉGI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK
A jóváhagyás jogosultjának megfelelő időközönként minden egyes rendszertípusra vonatkozóan legalább az alábbi vizsgálatokat el kell végeznie. A vizsgálatokat ezen előírás rendelkezései szerint kell elvégezni.
Amennyiben a vett minták nem felelnek meg a vizsgálat típusának, további mintákat kell kiválasztani és vizsgálni. A gyártónak meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket a gyártás megfelelőségének biztosítására.
2.1. A vizsgálatok jellege
Az előírásban meghatározott megfelelőségi vizsgálatoknak ki kell terjedniük a fénytani jellemzőkre, valamint a tompított fény világos-sötét határvonalának hő hatására történő függőleges eltolódásának vizsgálatára.
2.2. Vizsgálati módszerek
2.2.1. |
A vizsgálatokat általában az ezen előírásban meghatározott módszerek szerint kell elvégezni. |
2.2.2. |
A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az ezen előírásban meghatározott eljárásokkal. |
2.2.3. |
A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása érdekében rendszeresen kalibrálni kell a vizsgálóberendezést, és a mért eredményeknek korrelálniuk kell az illetékes hatóság által végzett mérésekkel. |
2.2.4. |
A referenciamódszerek minden esetben az előírásban meghatározott módszerek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében. |
2.3. A mintavétel módja
A rendszerek mintáit véletlenszerűen kell kiválasztani egy egységes gyártási tételből. Egységes tétel alatt a gyártó gyártási módszerei szerint meghatározott azonos típusú rendszerek csoportját kell érteni.
A vizsgálatnak általában egyes gyárak sorozatgyártására kell kiterjednie. Mindazonáltal a gyártó ugyanarra a típusra vonatkozó, de különböző gyárakból származó eredményeket is összevonhat egy csoportba, feltéve, hogy e gyárak ugyanazt a minőségbiztosítási és irányítási rendszert alkalmazzák.
2.4. Mért és rögzített fénytani jellemzők
A mintaként kiválasztott fényszórókon az előírás által meghatározott pontokban fénytani méréseket kell végezni. Az értékeket csak a következő pontokban kell leolvasni:
|
távolsági fény esetében az Emax, HV (1), HL és HR (2) pontok, valamint |
|
tompított fény(ek) esetében B50L, indokolt esetben HV, 50V, indokolt esetben 75R és 25LL pontok (lásd a 3. melléklet 1. ábráját). |
2.5. Elfogadhatósági feltételek
A gyártó feladata, hogy a vizsgálati eredmények statisztikai elemzését elvégezze, valamint az illetékes hatósággal egyetértésben elfogadhatósági feltételeket állapítson meg a termékeire az ezen előírás 9.1. szakaszában meghatározott, a termékek megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesítése érdekében.
Az elfogadhatósági feltételeket úgy kell megállapítani, hogy 95 %-os megbízhatósági szint mellett a 7. mellékletben (első mintavétel) előírt helyszíni ellenőrzésen való megfelelés minimális valószínűsége 0,95 legyen.
(1) Amennyiben a távolsági fény össze van építve a tompított fénnyel, a HV pontnak ugyanazt a mérési pontot kell jelentenie távolsági és tompított fény esetében is.
(2) HL és HR: a H-H vonalon a HV ponttól 2,6 fokkal balra és jobbra lévő pontok.
6. MELLÉKLET
A műanyag lencsével rendelkező rendszerekre vonatkozó követelmények: lencsék, anyagminták és teljes rendszerek vagy a rendszerek egy vagy több részének vizsgálata
1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
1.1. |
Az előírás 2.2.4. szakasza értelmében benyújtott mintáknak meg kell felelniük az alábbi 2.1–2.5. szakasz előírásainak. |
1.2. |
Az előírás 2.2.3. szakasza szerint benyújtott, műanyag lencsével felszerelt teljes rendszernek megfelelő két mintának a lencse anyagának tekintetében meg kell felelnie az alábbi 2.6. szakaszban rögzített előírásoknak. |
1.3. |
A műanyag lencse mintadarabjait vagy az anyagmintákat, valamint a fényvisszaverőt, amelyre (adott esetben) rá fogják szerelni őket, a melléklet 1. függelékében található A. táblázatban jelzett sorrendben jóváhagyási vizsgálatoknak kell alávetni. |
1.4. |
Mindazonáltal, ha a rendszer gyártója igazolni tudja, hogy a terméken már sikeresen végrehajtották az alábbi 2.1–2.5. szakaszban leírt vagy valamely más előírásban előírt, ezekkel egyenértékű vizsgálatokat, ezeket a vizsgálatokat nem kell megismételni, csak az 1. függelék B. táblázatában előírt vizsgálatok kötelezőek. |
1.5. |
Ha a rendszert vagy annak valamely részét vagy csak bal, vagy csak jobb forgalmi irányú közlekedésre tervezték, az e melléklet szerinti vizsgálatokat egyetlen mintán is el lehet végezni, a kérelmező választása szerint. |
2. VIZSGÁLATOK
2.1. A hőmérséklet-változásokkal szembeni ellenálló képesség
2.1.1. Vizsgálatok
Három új mintán (lencsén) ötször alkalmazni kell az alábbi ütemezés szerinti hőmérséklet- és páratartalom-változási programot (RH = relatív páratartalom):
|
3 óra 40 °C ±2 °C hőmérsékleten és 85–95 % relatív páratartalom mellett; |
|
1 óra 23 °C ±5 °C hőmérsékleten és 60–75 % relatív páratartalom mellett; |
|
15 óra –30 °C ± 2 °C hőmérsékleten; |
|
1 óra 23 °C ±5 °C hőmérsékleten és 60–75 % relatív páratartalom mellett; |
|
3 óra 80 °C ± 2 °C hőmérsékleten; |
|
1 óra 23 °C ±5 °C hőmérsékleten és 60–75 % relatív páratartalom mellett; |
A vizsgálat előtt a mintákat legalább négy órán át 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten kell tartani 60–75 %-os relatív páratartalom mellett.
Megjegyzés: Az egyórás, 23 °C ± 5 °C hőmérsékletű időtartamokba beletartozik az egyik hőmérsékletről a másikra való átmenet időszaka is, amely a lökésszerű hőhatás elkerüléséhez szükséges.
2.1.2. Fénytani mérések
2.1.2.1. Módszer
A vizsgálat előtt és után a mintákon fénytani méréseket kell végezni.
Ezeket a méréseket az előírás 9. melléklete szerint kell elvégezni a következő pontokban:
|
B50L és 50V a C osztályú tompított fény esetében; |
|
Emax a rendszer távolsági fénye esetében. |
2.1.2.2. Eredmények
A mintákon a vizsgálat előtt és után mért fénytani értékek közötti eltérés legfeljebb 10 százalék lehet, a fénytani mérési eljárás tűréseit is beleértve.
2.2. A levegőben lévő anyagokkal és a vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség
2.2.1. A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség
Három új mintát (lencsét vagy anyagmintát) olyan forrásból származó sugárzásnak kell kitenni, amelynek színképi energiaeloszlása hasonló az 5 500 K és 6 000 K közötti hőmérsékletű fekete test energiaeloszlásához. Megfelelő szűrőket kell elhelyezni a sugárforrás és a minták közé, a 295 nm-nél kisebb és 2 500 nm-nél nagyobb hullámhosszúságú sugárzás lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében. A mintákat annyi ideig kell kitenni 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 energiabesugárzásnak, hogy az általuk kapott fényenergia 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2 legyen. A zárt térben a mintákkal egy szinten elhelyezett fekete lap hőmérsékletének 50 ± 5 °C-nak kell lennie. Az egyenletes megvilágítás érdekében a mintákat a sugárforrás körül 1 és 5 min–1 közötti fordulatszámmal kell forgatni.
A mintadarabokat 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten 1 mS/m-nél kisebb fajlagos vezetőképességű desztillált vízzel kell lepermetezni az alábbi ciklus szerint:
permetezés: 5 perc; száradás: 25 perc.
2.2.2. A vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség
A fenti 2.2.1. szakaszban leírt vizsgálat és az alábbi 2.2.3.1. szakaszban előírt mérés befejezése után a fenti három minta külső felületét a 2.2.2.2. szakaszban leírtak szerint kezelni kell a 2.2.2.1. szakaszban megadott keverékkel.
2.2.2.1. Vizsgálati keverék
A vizsgálati keverék 61,5 százalék n-heptánból, 12,5 százalék toluolból, 7,5 százalék etil-tetrakloridból, 12,5 százalék triklóretilénből és 6 százalék xilolból áll (térfogatszázalék).
2.2.2.2. A vizsgálati keverék felhordása
Egy (az ISO 105 szerinti) pamutkendőt be kell áztatni a fenti 2.2.2.1. szakaszban meghatározott keverékbe, míg teleszívja magát, és 10 másodpercen belül 10 percig a minta külső felületére kell nyomni 50 N/cm2 nyomással, amely megfelel egy 14 × 14 mm-es felületre ható 100 N erő hatásának.
Ezen 10 perces szakasz alatt a kendőt ismételten meg kell nedvesíteni a keverékkel úgy, hogy az alkalmazott folyadék összetétele állandóan azonos legyen a vizsgálati keverékhez előírttal.
A vizsgálat alatt a nyomás következtében esetleg fellépő repedésképződés elkerülése érdekében a mintára ható nyomás kiegyenlítése megengedett.
2.2.2.3. Tisztítás
A vizsgálati keverék alkalmazása után a mintákat szabad levegőn meg kell szárítani, majd a 2.3. szakaszban („Tisztítószerekkel szembeni ellenálló képesség”) előírt, 23 °C ± 5 °C hőmérsékletű oldattal le kell mosni. Ezt követően a mintadarabokat gondosan le kell öblíteni 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten legfeljebb 0,2 százaléknyi szennyeződést tartalmazó desztillált vízzel, és puha kendővel le kell őket törölni.
2.2.3. Eredmények
2.2.3.1. |
A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a mintadarabok külső felületén nem lehet repedés, karcolás, letöredezés és alakváltozás, és a fényáteresztés átlagos változása (Δt=(T2–T3)/T2) a három mintadarabon a melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem lehet több 0,020-nál (Δtm < 0,020). |
2.2.3.2. |
A vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a mintadarabokon semmiféle olyan vegyi foltosodás nem maradhat, amely olyan fényszóródást okozhatna, melynek Δd =(T5–T4)/T2 átlagos változása a három mintadarabon a melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve meghaladná a 0,020 értéket (Δdm < 0,020). |
2.2.4. A fényforrás által kibocsátott sugárzással szembeni ellenálló képesség
Szükség esetén a következő vizsgálatot kell elvégezni:
A rendszer minden egyes, a fény áteresztésére szolgáló műanyag alkatrészének sík mintáját a fényforrás fényének teszik ki. Az olyan paramétereknek, mint a minták közti szögek és távolságok, meg kell egyezniük a rendszerbeliekkel. A minták színének és esetleges felületkezelésének meg kell egyeznie a rendszer alkatrészein alkalmazottal.
1 500 órás folyamatos megvilágítás után teljesíteni kell az áteresztett fényre vonatkozó kolorimetriás előírásokat, és a minták felületén nem lehetnek repedések, karcolások, leválások vagy alakváltozások.
A belül alkalmazott anyagok fényforrás által keltett UV sugárzással szembeni ellenállásának vizsgálata nem szükséges, ha a 37. számú előírás szerinti és/vagy alacsony UV kibocsátású gázkisüléses fényforrást használnak, vagy ha intézkedéseket tesznek a rendszer vonatkozó alkatrészeinek UV sugárzással szembeni, például üvegszűrővel történő árnyékolására.
2.3. A tisztítószerekkel és szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség
2.3.1. Tisztítószerekkel szembeni ellenálló képesség
A három minta (lencsék vagy anyagminták) külső felületét 50 °C ± 5 °C hőmérsékletre kell melegíteni, majd öt percre bele kell mártani 99 rész legfeljebb 0,02 % szennyeződést tartalmazó desztillált víz és egy rész alkilaril-szulfonát 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten tartott keverékébe.
A vizsgálat végén a mintákat 50 ± 5 °C hőmérsékleten meg kell szárítani. Ezután a felületüket nedves kendővel meg kell tisztítani.
2.3.2. Szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség
Ezt követően a három minta külső felületét egy percen keresztül könnyedén át kell dörzsölni egy 70 % n-heptán és 30 % toluol (térfogatszázalék) keverékébe mártott pamutkendővel, majd szabad levegőn meg kell szárítani.
2.3.3. Eredmények
A fenti két vizsgálat egymást követő végrehajtása után a fényáteresztés Δt=(T2–T3)/T2 átlagos változása a három mintán a melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem haladhatja meg a 0,010 (Δtm < 0,010) értéket.
2.4. Mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képesség
2.4.1. Mechanikai koptatás
A három új minta (lencse) külső felületét a melléklet 3. függelékében leírt egyenletes mechanikai koptatásnak kell alávetni.
2.4.2. Eredmények
A vizsgálat elvégzése után meg kell határozni az alábbi változásokat:
fényáteresztés: Δt = (T2–T3)/T2
és fényszóródás: Δd = (T5–T4)/T2
a 2. függelékben leírt eljárás szerint, az előírás 2.2.4.1.1. szakaszában megadott területen. A három mintán mért értékek számtani közepének ki kell elégítenie a következő egyenlőtlenségeket:
Δtm < 0,100; Δdm < 0,050.
2.5. Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata
2.5.1. A minta előkészítése
A lencse bevonatának egy 20 mm × 20 mm-es területére borotvapengével vagy tűvel kb. 2 mm × 2 mm-es négyzethálót kell karcolni. A penge vagy tű nyomásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy legalább a bevonatot átvágja.
2.5.2. A vizsgálat leírása
Olyan ragasztószalagot kell használni, melynek a szélesség egységére vetített tapadóereje a melléklet 4. függelékében leírt egységes körülmények között mérve 2 N/cm ± 20 százalék. A minimum 25 mm széles ragasztószalagot legalább öt percen át rá kell nyomni a 2.5.1. szakasz szerint előkészített felületre.
Ezután a ragasztószalag végét úgy kell megterhelni, hogy az adott felületen ható tapadóerőt egy, a felületre merőleges erő egyenlítse ki. Ekkor a ragasztószalagot 1,5 m/s ± 0,2 m/s állandó sebességgel le kell szakítani a felületről.
2.5.3. Eredmények
A négyzethálóval ellátott felületen nem mutatkozhat észrevehető károsodás. A metszésvonalak kereszteződésében vagy a vágások szélén megengedhetők károsodások, feltéve, hogy a károsodott terület nem haladja meg a négyzethálóval ellátott felület 15 százalékát.
2.6. Műanyag lencsével felszerelt teljes rendszer vizsgálata
2.6.1. A lencse felületének mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képessége
2.6.1.1. Vizsgálatok
Az 1. számú rendszerminta lencséjét alá kell vetni a fenti 2.4.1. szakaszban leírt vizsgálatnak.
2.6.1.2. Eredmények
A vizsgálat után a rendszeren vagy annak egy részén az előírásnak megfelelően elvégzett fénytani mérések eredményei nem haladhatják meg 30 százaléknál nagyobb mértékben a B50L és HV pontokra előírt legnagyobb értékeket, és adott esetben legfeljebb 10 százalékkal lehetnek kisebbek, mint a 75 R pontra előírt legkisebb értékek.
2.6.2. Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata
A 2. számú szerelési egység lencséjét alá kell vetni a 2.5. szakaszban leírt vizsgálatnak.
3. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA
3.1. |
A lencsék gyártásához használt anyagok tekintetében a sorozatban gyártott szerelési egységek akkor tekinthetők az előírás rendelkezéseinek megfelelőnek, ha:
|
3.2. |
Ha a vizsgálati eredmények nem teljesítik a követelményeket, a vizsgálatokat meg kell ismételni a rendszer újabb, véletlenszerűen kiválasztott mintáin. |
1. FÜGGELÉK
A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK IDŐRENDI SORRENDJE
A. |
Műanyagokon (az előírás 2.2.4. szakaszának megfelelően benyújtott lencséken vagy anyagmintákon) végzett vizsgálatok
|
B. |
Teljes (az előírás 2.2.3. szakaszának megfelelően benyújtott) rendszereken végzett vizsgálatok
|
2. FÜGGELÉK
A fényszóródás és a fényáteresztés mérésének módszere
1. BERENDEZÉSEK (lásd az alábbi 1. ábrát)
Egy K kollimátor β/2 = 17,4 × 10-4 rd fél divergenciájú fénysugarát egy 6 mm-es nyílású Dτ fényrekesz korlátozza, és a mintatartó állványt ezzel szemben kell elhelyezni.
Egy szférikus aberráció szempontjából korrigált L2 akromatikus gyűjtőlencse létesít kapcsolatot a Dτ fényrekesz és az R vevő között; az L2 lencse átmérőjének akkorának kell lennie, hogy ne rekeszelje le a minta által szétszórt fényt egy β/2 = 14° fél csúcsszögű kúpon belül.
Az L2 lencse egyik kép-fókuszsíkjában egy αo/2 = 1° és αmax/2 = 12° szögű DD gyűrűs fényrekeszt kell elhelyezni.
A fényrekesz közepének azért kell átlátszatlannak lennie, hogy kizárja a közvetlenül a fényforrásból érkező fényt. A fényrekesz középső részének a fény útjából eltávolíthatónak kell lennie, de úgy, hogy pontosan az eredeti helyzetébe lehessen visszahelyezni.
Az L2 Dτ távolságot és az L2 lencse F2 fókusztávolságát úgy kell megválasztani, hogy a Dτ képe teljesen fedje az R vevőt.
Az L2 lencse esetében körülbelül 80 mm fókusztávolságot ajánlott beállítani.
Ha a kezdeti beeső fényáramot 1-nek tekintjük, az egyes leolvasások abszolút pontosságának 0,001-nél jobbnak kell lennie.
1. ábra
Optikai beállítások a fényszóródás és a fényáteresztés változásainak méréséhez
2. MÉRÉSEK
Az alábbi értékeket kell leolvasni:
Leolvasás |
Mintával |
A DD központi részével |
Mért jellemző |
T1 |
Nem |
Nem |
Beeső fényáram kezdeti leolvasáskor |
T2 |
Igen (vizsgálat előtt) |
Nem |
Az új anyag által 24 fokos mezőben átbocsátott fényáram |
T3 |
Igen (vizsgálat után) |
Nem |
A vizsgált anyag által 24 fokos mezőben átbocsátott fényáram |
T4 |
Igen (vizsgálat előtt) |
Igen |
Az új anyag által szétszórt fényáram |
T5 |
Igen (vizsgálat után) |
Igen |
A vizsgált anyag által szétszórt fényáram |
3. FÜGGELÉK
PERMETEZÉSES VIZSGÁLAT
1. VIZSGÁLATI BERENDEZÉS
1.1. Szórópisztoly
A használt szórópisztolyt 1,3 mm átmérőjű fúvókával kell ellátni, amely 6,0 bar –0/+0,5 bar nyomás mellett 0,24 ± 0,02 l/perc folyadékáramot biztosít.
Ilyen üzemi körülmények között a kilövellt sugárnak a fúvókától 380 mm ± 10 mm távolságra elhelyezett koptatásnak kitett felületen 170 mm ± 50 mm átmérőjűnek kell lennie.
1.2. Vizsgálati keverék
A vizsgálati keverék az alábbiakból áll:
a Mohs-skála szerint 7-es keménységi fokú kvarchomok, 0 és 0,2 mm közötti szemcsemérettel, közel normális eloszlásban, 1,8 és 2 közötti szögtényezővel;
205 g/m3-t nem meghaladó keménységű víz, literenként 25 g homokkal keverve.
2. VIZSGÁLAT
A fényszórók lencséinek külső felületét egyszer vagy többször ki kell tenni a fent leírt homoksugárnak. A sugarat közel merőlegesen kell a vizsgálandó felületre szórni.
A kopást a vizsgálandó lencsék mellett referenciaként elhelyezett egy vagy több üvegmintával kell ellenőrizni. A keveréket addig kell a mintá(k)ra szórni, amíg a mintá(ko)n a 2. függelékben leírt módszerrel mért fényszóródás-változás értéke megfelel a következő egyenletnek: Δd = (T5 - T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025.
Több referenciaminta használatával ellenőrizhető, hogy a teljes vizsgálandó felület egyenletesen kopott-e meg.
4. FÜGGELÉK
RAGASZTÓSZALAGOS TAPADÁSI VIZSGÁLAT
1. CÉL
Ez a módszer lehetővé teszi egy ragasztószalag üveglaphoz való lineáris tapadási erejének egységes körülmények között történő meghatározását.
2. ALAPELV
Az eljárás a ragasztószalagnak az üveglapról 90°-os szögben történő leszakításához szükséges erőt méri.
3. ELŐÍRT KÖRNYEZETI FELTÉTELEK
A környezeti hőmérsékletnek 23 °C ± 5 °C-nak, a relatív páratartalomnak 65 ± 15 százaléknak kell lennie.
4. PRÓBADARABOK
A vizsgálat előtt a vizsgálandó ragasztószalag-tekercset 24 órán át a megadott környezetben kell kondicionálni (lásd a fenti 3. szakaszt).
Minden tekercsből öt darab, 400 mm hosszú próbadarabot kell megvizsgálni. A tekercsről az első három fordulattal letekert ragasztószalagot el kell dobni, és utána kell levágni a próbadarabokat.
5. ELJÁRÁS
A vizsgálatot a 3. szakaszban előírt környezeti feltételek mellett kell elvégezni.
Az öt próbadarabot a ragasztószalag kb. 300 mm/s sebességű radiális letekerésével kell levenni, és 15 másodpercen belül az alábbiak szerint kell felhelyezni:
A szalagot folyamatosan előrehaladva kell az üveglapra ragasztani, enyhe hosszirányú, ujjal való dörzsölés mellett, túlzott nyomás nélkül, úgy, hogy a ragasztó és az üveglap között ne maradjanak levegőbuborékok.
A felragasztott szalagot 10 percig az előírt környezeti feltételek között kondicionálni kell.
A próbadarab egy kb. 25 mm-es szakaszát a próbadarab tengelyére merőleges síkban le kell húzni az üvegről.
Az üveglapot rögzíteni kell, és a ragasztószalag szabad végét 90 fokban fel kell hajtani. Olyan irányú erőt kell alkalmazni, hogy a szalag és az üveglap közötti elválasztó vonal merőleges legyen mind erre az erőre, mind pedig az üveglemezre.
Ezt követően a szalagot 300 mm/s ± 30 mm/s sebességgel le kell húzni, és az ehhez szükséges erőt rögzíteni kell.
6. EREDMÉNYEK
A kapott öt eredményt sorba kell rendezni, és a középértéket kell a mérés eredményének tekinteni. Ezt az értéket a szalagszélesség egy centiméterére számítva N/cm-ben kell kifejezni.
7. MELLÉKLET
A HATÓSÁGI MINTAVÉTELRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK
1. ÁLTALÁNOS
1.1. A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők az előírás rendelkezései szerint mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártástechnológiai szórás mértékét. Ez a rendelkezés a színre is vonatkozik.
1.2. A fénytani jellemzők vonatkozásában a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétségtelen, ha a véletlenszerűen kiválasztott, feszültség alatti fényforrással felszerelt rendszer – indokolt esetben az előírás 9. melléklete 1. és 2. szakaszának értelmében korrigált – fénytani jellemzőinek vizsgálatakor:
1.2.1. egyik érték sem tér el kedvezőtlen irányban több mint 20 százalékkal az előírásban előírt értéktől;
1.2.1.1. A tompított fény és annak üzemmódjainak alábbi értékei esetében a legnagyobb kedvezőtlen eltérés az alábbi lehet:
a) |
a legnagyobb értékek a B50L pontban: 20 százaléknak megfelelő 0,2 lx és 30 százaléknak megfelelő 0,3 lx; |
b) |
a legnagyobb értékek a III. zónában, a HV pontban és a BLL szegmensen: 20 százaléknak megfelelő 0,3 lx és 30 százaléknak megfelelő 0,45 lx; |
c) |
a legnagyobb értékek az E, F1, F2 és F3 szegmensen: 20 százaléknak megfelelő 0,2 lx és 30 százaléknak megfelelő 0,30 lx; |
d) |
a legkisebb értékek a BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL és S100RR pontban és az előírás 3. mellékletében lévő 1. táblázat4 lábjegyzetében előírt (B50L, HV, BR, BRR, BLL) pontokban: az előírt érték fele (20 százalékkal egyenértékű) és az előírt érték háromnegyede (30 százalékkal egyenértékű); |
1.2.1.2. Mivel a távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Emax izolux görbén belül helyezkedik el, az előírás 6.3.2. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fénytani értékek esetében a maximális értékek tekintetében +20 %, a minimális értékek tekintetében pedig –20 % eltérés mutatkozik.
1.2.2. Ha a fent leírt vizsgálat eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a rendszer beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye oldalirányban nem mozdul el 0,5 foknál nagyobb mértékben jobbra vagy balra és 0,2 foknál nagyobb mértékben felfelé és lefelé. Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak az előírás 6.3.1.1. szakaszában meghatározott világítóegységekre.
1.2.3. Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat egy másik szabványos (etalon) vizsgálati fényforrás és/vagy tápellátó és szabályozó berendezés használatával meg kell ismételni.
1.2.4. A nyilvánvalóan hibás rendszereket figyelmen kívül kell hagyni.
1.2.5. A referenciajelet nem kell figyelembe venni.
2. ELSŐ MINTAVÉTEL
Az első mintavétel során négy rendszert kell véletlenszerűen kiválasztani. Az első két mintát A-val, a második két mintát B-vel kell jelölni.
2.1. A megfelelőség kétségtelen
2.1.1. Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétségtelen, ha a rendszerek mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:
2.1.1.1. A minta
A1: |
az egyik rendszernél |
|
0 százalék |
a másik rendszernél |
legfeljebb |
20 százalék. |
|
A2: |
mindkét rendszernél |
több mint de legfeljebb |
0 százalék, |
A mérés folytatása |
20 százalék. |
||
a B mintával. |
|
|
2.1.1.2. B minta
B1: |
mindkét rendszernél |
|
0 százalék, |
2.1.2. vagy ha az A minta esetében teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.
2.2. A megfelelőség kétséges
2.2.1. A e melléklet 1. ábráján látható mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétséges, és a gyártót fel kell szólítani a gyártási eljárásnak az előírt követelmények szerinti módosítására (kiigazítás), ha a rendszerek mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:
2.2.1.1. A minta
A3: |
az egyik rendszernél |
legfeljebb |
20 százalék, |
a másik rendszernél |
több mint |
20 százalék, |
|
de legfeljebb |
30 százalék. |
2.2.1.2. B minta
B2: |
az A2 esetben |
||
az egyik rendszernél |
több mint |
0 százalék, |
|
de legfeljebb |
20 százalék, |
||
a másik rendszernél |
legfeljebb |
20 százalék. |
|
B3: |
az A2 esetben |
||
az egyik rendszernél |
|
0 százalék, |
|
a másik rendszernél |
több mint |
20 százalék, |
|
de legfeljebb |
30 százalék. |
2.2.2. vagy ha az A minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.
2.3. A jóváhagyás visszavonása
A megfelelőség kétséges, és a 10. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a rendszerek mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:
2.3.1. A minta
A4: |
az egyik rendszernél |
legfeljebb |
20 százalék, |
a másik rendszernél |
több mint |
30 százalék. |
|
A5: |
mindkét rendszernél |
több mint |
20 százalék. |
2.3.2. B minta
B4: |
az A2 esetben |
||
az egyik rendszernél |
több mint |
0 százalék, |
|
de legfeljebb |
20 százalék, |
||
a másik rendszernél |
több mint |
20 százalék. |
|
B5: |
az A2 esetben |
||
mindkét rendszernél |
több mint |
20 százalék. |
|
B6: |
az A2 esetben |
||
az egyik rendszernél |
|
0 százalék, |
|
a másik rendszernél |
több mint |
30 százalék. |
2.3.3. vagy ha az A és a B minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.
3. MÁSODIK MINTAVÉTEL
Az A3, B2 és B3 esetben a gyártási eljárás módosítása után létrejövő készletből, az értesítést követő két hónapon belül, újabb mintavételt kell elvégezni, és egy harmadik, két rendszerből álló C mintát kell kiválasztani.
3.1. A megfelelőség kétségtelen
3.1.1. Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétségtelen, ha a rendszerek mért értékeinek eltérése az alábbiak szerint alakul:
3.1.1.1. C minta
C1: |
az egyik rendszernél |
|
0 százalék, |
a másik rendszernél |
legfeljebb |
20 százalék. |
|
C2: |
mindkét rendszernél |
több mint |
0 százalék, |
de legfeljebb |
20 százalék. |
||
A mérés folytatása a D mintával. |
|
|
3.1.1.2. D minta
D1: |
A C2 esetben |
||
mindkét rendszernél |
|
0 százalék. |
3.1.2. vagy ha a C minta esetében teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.
3.2. A megfelelőség kétséges
3.2.1. A e melléklet 1. ábráján látható mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétséges, és a gyártót fel kell szólítani a gyártási eljárásnak az előírt követelmények szerinti módosítására (kiigazítás), ha a rendszerek mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:
3.2.1.1. D minta
D2: |
A C2 esetben |
||
az egyik rendszernél |
több mint |
0 százalék, |
|
de legfeljebb |
20 százalék, |
||
a másik rendszernél |
legfeljebb |
20 százalék. |
3.2.1.2. vagy ha a C minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.
3.3. A jóváhagyás visszavonása
A megfelelőség kétséges, és a 10. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a rendszerek mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:
3.3.1. C minta
C3: |
az egyik rendszernél |
legfeljebb |
20 százalék, |
mindkét rendszernél |
több mint |
20 százalék. |
|
C4: |
mindkét rendszernél |
több mint |
20 százalék. |
3.3.2. D minta
D3: |
A C2 esetben |
||
az egyik rendszernél |
|
0 százalék, |
|
vagy több mint |
0 százalék, |
||
a másik rendszernél |
több mint |
20 százalék, |
3.3.3. vagy ha a C és a D minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.
4. A TOMPÍTOTT FÉNY VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONALÁNAK FÜGGŐLEGES ELTOLÓDÁSA
A tompított fény által létrehozott világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges eltolódásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni:
|
A melléklet 1. ábráján bemutatott mintavételi eljárást követően az A minta egyik rendszerén először háromszor egymás után végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálati eljárást. |
|
A rendszert elfogadhatónak kell tekinteni, ha a Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket. |
|
Amennyiben ez az érték nagyobb, mint 1,5 mrad, de nem több, mint 2,0 mrad, az A minta másik rendszerén is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintán mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
|
Amennyiben azonban az A mintán mért értékek számtani közepe nagyobb, mint 1,5 mrad, a B mintához tartozó két rendszeren is el kell végezni ugyanazt az eljárást, és egyik minta Δr értéke sem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
1. ábra
Megjegyzés: az „eszköz” jelentése ezen az ábrán: „rendszer”
8. MELLÉKLET
A TOMPÍTOTT FÉNY VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONALÁRA ÉS BEÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK (1)
1. A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL MEGHATÁROZÁSA
A világos-sötét határvonalnak, amikor az előírás 9. mellékletében meghatározott beállító ernyőre vetül, kellően élesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a beállítást, és meg kell felelnie az alábbi követelményeknek.
1.1. Alak (lásd az A.8-1 ábrát)
A világos-sötét határvonal a következőkből áll
— |
egy egyenes „vízszintes rész” bal oldali irányba, és |
— |
egy emelt „váll” rész jobb oldali irányba; |
és emellett olyan, hogy az alábbi 2.1–2.5. szakaszok előírásai szerinti beállítást követően
1.1.1. |
a vízszintes rész függőleges síkban nem tér el
|
1.1.2. |
Az emelt „váll” résznek
|
2. VIZUÁLIS BEÁLLÍTÁSI ELJÁRÁS
2.1. A további vizsgálati eljárások előtt semleges állapotba kell állítani a rendszert.
Az alábbi utasítások olyan világítóegységek fényére vonatkoznak, amelyeket a kérelmező beállítandó világítóegységként határozott meg.
2.2. A fénysugár függőleges helyzetének olyannak kell lennie, hogy a világos-sötét határvonal vízszintes része a névleges függőleges helyzetben (az A egyenesen) legyen az előírás 3. mellékletének 2. táblázatában megállapított követelmények szerint; ez a követelmény akkor teljesül, ha a világos-sötét határvonal vízszintes részének középvonala az A egyenesen helyezkedik el (lásd az alábbi A.8-2. ábrát).
2.3. A fénysugarat vízszintesen úgy kell beállítani, hogy annak emelt „váll” része a V-V vonal jobb oldalán legyen, és érintse azt (lásd az alábbi A.8-2. ábrát).
2.3.1. Ha egy részleges fénysugárnak csak vízszintes világos-sötét határvonala van: nincsenek a vízszintes beállításra vonatkozó különleges követelmények, ha a kérelmező nem állapított meg ilyeneket.
2.4. Valamely világítóegység olyan világos-sötét határvonalának, amelyet a kérelmező leírása szerint nem külön beállításra terveztek, meg kell felelnie a vonatkozó követelményeknek.
2.5. Amikor a világítóegységeket az előírás 5.2. és 6.2.1.1. szakaszának rendelkezéseinek megfelelően a kérelmező által meghatározott módon állítják be: az esetleges világos-sötét határvonal alakjának és helyzetének meg kell felelnie az előírás 3. mellékletének 2. táblázatában szereplő követelményeknek.
2.6. A tompított fény minden további üzemmódja esetében
Az esetleges világos-sötét határvonal alakjának és helyzetének automatikusan meg kell felelnie az előírás 3. mellékletének 2. táblázatában szereplő követelményeknek.
2.7. A külön felszerelésre szánt világítóegységekre a kérelmező előírása szerinti külön kezdeti beállítási eljárás alkalmazható a fenti 2.1–2.6. szakasz rendelkezései alapján.
Ábrák
Megjegyzés: A mérőernyőre vetülő világos-sötét határvonal sematikus ábrázolása.
(1) Esetleg kiegészíthető a GRE által tanulmányozott további általános rendelkezésekkel.
9. MELLÉKLET
A FÉNYTANI MÉRÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1.1. |
A rendszert vagy annak egy vagy több alkatrészét rögzített vízszintes tengellyel és a rögzített vízszintes tengelyre merőleges mozgatható tengellyel rendelkező goniométerre kell szerelni. |
1.2. |
A megvilágítási értékeket egy 65 mm oldalú négyzetben lévő és az egyes világító berendezések vonatkoztatási középpontjától legalább 25 méterre helyezett, a goniométer kiindulópontján átmenő mérési tengelyre merőlegesen elhelyezett fotocellával kell meghatározni; |
1.3. |
A fénytani mérés közben megfelelő takarással ki kell küszöbölni a szórt tükröződéseket. |
1.4. |
A fényerősség-mérések után a kapott értékeket át kell számolni a mérési irányra 25 m névleges távolságban lévő merőleges síkra eső megvilágításra. |
1.5. |
A szögkoordinátákat fokban kell megadni egy olyan gömbfelületen, amelynek függőleges pólustengelye a 70. számú CIE-kiadvány (Bécs, 1987) szerinti, azaz megfelel egy talajhoz képest rögzített vízszintes („magasság”) tengelyű és egy másik, a rögzített vízszintes tengelyre merőleges mozgatható („forgó”) tengelyű goniométernek. |
1.6. |
Minden ezzel egyenértékű fotometriai módszer elfogadható, ha betartják az ennek megfelelő vonatkozó korrelációt. |
1.7. |
Kerülni kell az egyes világítóegységek vonatkoztatási középpontjának minden eltolódását a goniométer forgástengelyéhez képest. Ez különösen a függőleges irányra és a világos-sötét határvonalat létrehozó világítóegységekre vonatkozik. Vetítőernyő segítségével kell elvégezni, és ez rövidebb távolságban is elhelyezhető, mint a fotocella. |
1.8. |
A világítási funkció vagy üzemmód egyes mérési pontjaira (szöghelyzeteire) vonatkozó, az ezen előírásban meghatározott fénytani követelmények az e funkció vagy üzemmód esetében alkalmazott vagy a vonatkozó követelmény által érintett összes világítóegység mért értékei összegének felére vonatkoznak. |
1.8.1. |
Olyan esetekben azonban, amikor egy rendelkezés csak az egyik oldalra vonatkozik, a 2 vel való osztás nem alkalmazandó. Ezek az esetek az alábbiak: a 6.2.6.3., 6.2.9.1., 6.3.2.1.2., 6.3.2.1.3. és 6.4.6. szakasz és a 3. melléklet 1. táblázatának 4. megjegyzése. |
1.9. |
A rendszer világítóegységeinek értékeit egyenként kell mérni; egyidejű méréseket lehet azonban végezni egy szerelési egység két vagy több, áramellátás szempontjából azonos típusú fényforrással rendelkező (akár teljesítményszabályozott, akár nem) világítóegységén, ha azok mérete és elhelyezkedése olyan, hogy az általuk átvilágított felület teljes egészében egy (vízszintesen mérve) legfeljebb 300 mm hosszú és egy (függőlegesen mérve) legfeljebb 150 mm széles téglalapon belül vannak, és ha a gyártó közös vonatkoztatási középpontot ad meg. |
1.10. |
A további vizsgálati eljárások előtt semleges állapotba kell állítani a rendszert. |
1.11. |
A rendszert vagy annak egy vagy több részét úgy kell beállítani a mérések megkezdése előtt, hogy a világos-sötét határvonal helyzete megfeleljen az előírás 3. mellékletében lévő 2. táblázatban előírt követelményeknek. A rendszer különállóan mért és világos-sötét határvonallal nem rendelkező részeit a kérelmező által meghatározott módon (felszerelési helyzetben) kell felszerelni a goniométerre. |
2. A FÉNYFORRÁSOKKAL KAPCSOLATOS MÉRÉSI KÖRÜLMÉNYEK
2.1. |
Közvetlenül a jármű feszültségén működő cserélhető izzólámpák esetében: A rendszert vagy annak részeit egy vagy több színtelen, 12 V névleges feszültségű szabványos (etalon) izzólámpa segítségével kell ellenőrizni. A rendszer vagy annak részeinek ellenőrzésekor az egy vagy több izzólámpa kapcsain mért feszültséget úgy kell beállítani, hogy a 37. számú előírás vonatkozó adatlapján jelzett referencia-fényáramot kapjuk. A rendszer vagy annak részei akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha legalább egy – a rendszerrel együtt adható – szabványos (etalon) izzólámpával működtetve teljesíti(k) az előírás 6. szakaszának követelményeit. |
2.2. |
Cserélhető gázkisüléses fényforrások esetében: A cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó rendszer vagy annak részei meg kell, hogy feleljenek az előírás vonatkozó szakaszaiban megállapított fénytani követelményeknek legalább egy, a 99. számú előírásban meghatározottak szerint legalább 15 cikluson keresztül öregített szabványos (etalon) fényforrás működtetésekor. A gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. számú előírásban előírt fényáramtól. Ebben az esetben a mért fénytani értékeket megfelelően korrigálni kell. Ezeket a megfelelőség ellenőrzése előtt 0,7-tel meg kell szorozni. |
2.3. |
Közvetlenül a jármű feszültségén működő, nem cserélhető fényforrás esetében: A nem cserélhető fényforrással felszerelt (izzószálas vagy más) lámpákon végzett összes mérést 6,75 V, 13,5 V, 28,0 V vagy a kérelmező által megadott feszültségen kell végezni, figyelembe véve a jármű minden más tápellátó rendszerét. A mért fénytani értékeket a megfelelőség ellenőrzése előtt 0,7-tel meg kell szorozni. |
2.4. |
A jármű feszültségétől függetlenül működő és teljes mértékben a rendszer által vezérelt cserélhető vagy nem cserélhető fényforrás esetében, vagy különleges tápellátó rendszerrel táplált fényforrás esetében a fenti 2.3. szakaszban meghatározott vizsgálati feszültségeket kell alkalmazni az említett rendszer/áramellátás bemeneti kapcsain. A vizsgálati laboratórium kérheti a gyártót, hogy biztosítsa a fényforrások táplálásához szükséges különleges tápellátó berendezést. A mért fénytani értékeket a megfelelőség ellenőrzése előtt 0,7-tel meg kell szorozni, kivéve, ha ezt a korrekciós tényezőt már alkalmazták a fenti 2.2. szakasz rendelkezései szerint. |
2.5. |
Az előírás eltérő rendelkezése hiányában a LED-modul(oka)t 6,75 V, 13,5 V vagy 28,0 V feszültségen kell bemérni. Az elektronikus fényforrás-szabályozóval vezérelt LED modul(oka)t a kérelmező által megadottak szerint kell bemérni; A mért fénytani értékeket a megfelelőség ellenőrzése előtt 0,7-tel meg kell szorozni. |
3. A KANYARVILÁGÍTÁSI ÜZEMMÓDOKKAL KAPCSOLATOS MÉRÉSI KÖRÜLMÉNYEK
3.1. |
Amennyiben a rendszer vagy annak egy vagy több része kanyarvilágítási üzemmódot biztosít, az előírás 6.2. szakaszának (tompított fény) és/vagy 6.3. szakaszának (távolsági fény) követelményei a jármű fordulási sugara szerinti minden helyzetre vonatkoznak. A tompított és a távolsági fény ellenőrzésekor a következő eljárást kell alkalmazni:
|
10. MELLÉKLET
LEÍRÁSI ŰRLAPOK
Megengedett legnagyobb formátum: A4 (210 × 297 mm)
AZ ADAPTÍV FÉNYSZÓRÓRENDSZEREK LEÍRÁSÁRA SZOLGÁLÓ 1. SZ. ŰRLAP
A rendszer által biztosított világítási funkciókra és a funkciók üzemmódjaira vonatkozó AFS-vezérlőjelek
AFS-vezérlőjel |
A jel által meghatározott funkció/üzemmód(ok) (1) |
Műszaki jellemzők (2) (szükség esetén használjon külön lapot) |
||||
Tompított fény |
Távolsági fény |
|||||
C osztály |
V osztály |
E osztály |
W osztály |
|||
Nincs/alapértelmezett |
|
|
|
|
|
|
V jel |
|
|
|
|
|
|
E jel |
|
|
|
|
|
|
W jel |
|
|
|
|
|
|
T jel |
|
|
|
|
|
|
Egyéb jelek (3) |
|
|
|
|
|
|
AZ ADAPTÍV FÉNYSZÓRÓRENDSZEREK LEÍRÁSÁRA SZOLGÁLÓ 2. SZ. ŰRLAP
A világos-sötét határvonalak, a világítóegységek beállító berendezései és beállítási eljárásai
A világítóegység száma (4) |
Világos-sötét határvonal (5) |
Beállító berendezés |
Jellemzők és további rendelkezések (adott esetben) (8) |
||||
A világítóegység biztosítja a tompított fény egy vagy több világos-sötét határvonalát, vagy hozzájárul ahhoz |
függőleges |
vízszintes |
|||||
Az előírás 8. mellékletében meghatározottak szerint (6) |
Az előírás 6.4.6. szakaszainak rendelkezései alkalmazandók (6) |
Az alábbi számú „fő” egységhez csatlakozik (7) |
Az alábbi számú „fő” egységhez csatlakozik (7) |
||||
1 |
igen/nem |
igen/nem |
igen/nem |
… |
igen/nem |
… |
|
2 |
igen/nem |
igen/nem |
igen/nem |
… |
igen/nem |
… |
|
3 |
igen/nem |
igen/nem |
igen/nem |
… |
igen/nem |
… |
|
4 |
igen/nem |
igen/nem |
igen/nem |
… |
igen/nem |
… |
|
5 |
igen/nem |
igen/nem |
igen/nem |
… |
igen/nem |
… |
|
6 |
igen/nem |
igen/nem |
igen/nem |
… |
igen/nem |
… |
|
7 |
igen/nem |
igen/nem |
igen/nem |
… |
igen/nem |
… |
|
(1) X-szel jelölje be az alkalmazandó kombinációnak megfelelő rubrikákat.
(2) Közlendő adatok:
a) |
fizikai jelleg (elektromos áramerősség/feszültség, optikai, mechanikai, hidraulikai, pneumatikus stb.) |
b) |
az információ típusa (folyamatos/analóg, bináris, digitálisan kódolt stb.) |
c) |
időtől függő adatok (időállandó, felbontás stb.) |
d) |
a jel állapota, amikor teljesülnek a 48. számú előírás 6.22.7.4. szakasza szerinti feltételek |
e) |
a jel állapota hiba esetén (a rendszer bemeneti jelére vonatkozóan) |
(3) a kérelmező leírása szerint; szükség esetén használjon külön lapot.
(4) A rendszer minden egyes világítóegységének megnevezése az előírás 1. mellékletében jelzettek és az előírás 2.2.1. szakasza szerinti rajzon feltüntetettek szerint; szükség
(5) A 48. számú előírás 6.22.6.1.2. szakasza rendelkezéseinek megfelelően
(6) A nem kívánt rész törlendő.
(7) Adott esetben tüntesse fel a világítóegységek számát.
(8) Olyan adatok, mint például a világítóegységek vagy a világítóegységek szerelvényei beállításának sorrendje, illetve a beállítási folyamatra vonatkozó minden további rendelkezés.
(9) A „fő” világítóegység beállítása más világítóegységek beállítását is maga után vonhatja.
11. MELLÉKLET
A LED-modulokra és led-modulokat tartalmazó adaptív fényszórórendszerekre vonatkozó követelmények
1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
1.1. |
Minden egyes benyújtott LED-modul-mintának az adott esetben azzal együtt szállított egy vagy több elektronikus fényforrás-szabályozóval történő vizsgálatkor meg kell felelnie az előírás vonatkozó követelményeinek. |
1.2. |
A LED-modul(oka)t úgy kell kialakítani, hogy a normál használat során üzemképesek legyenek és maradjanak. Továbbá nem lehet tervezési vagy gyártási hibájuk. A LED-modult a vizsgálaton meg nem feleltnek kell tekinteni, ha a benne lévő LED-ek bármelyike nem megfelelő. |
1.3. |
A LED-moduloknak szakszerűtlen beavatkozás ellen védettnek kell lenniük. |
1.4. |
A kivehető LED-modul(ok) kialakításának olyannak kell lennie, hogy:
|
2. GYÁRTÁS
2.1. |
A LED-modulon belüli LED-eket megfelelő rögzítő elemekkel kell felszerelni. |
2.2. |
A rögzítő elemeknek erősnek kell lenniük, és azokat szilárdan a LED-ekhez és a LED-modulhoz kell erősíteni. |
3. VIZSGÁLATI FELTÉTELEK
3.1. Alkalmazás
3.1.1. |
Valamennyi mintát az alábbi 4. szakaszban leírtak szerint kell vizsgálni. |
3.1.2. |
A LED-modulban a fényforrás fajtájának a 48. számú előírás 2.7.1. szakaszában meghatározott fénykibocsátó diódának (LED-nek) kell lennie, különös tekintettel a látható sugárzás összetevőre. Másféle fényforrás nem megengedett. |
3.2. Üzemi feltételek
3.2.1. A LED-modul üzemi feltételei
Valamennyi mintát az előírás 6.1.4. és 6.1.5. szakaszában meghatározottak szerint kell vizsgálni. Ha e melléklet másként nem rendelkezik, az adaptív fényszórórendszerben lévő LED-modulokat a gyártó által benyújtott formában kell vizsgálni.
3.2.2. Környezeti hőmérséklet
Az elektromos és fénytani jellemzők méréséhez az adaptív fényszórórendszert száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett, 23 °C ±5 °C hőmérsékleten kell működtetni.
3.3. Öregítés
A kérelmező kérésére a LED-modulokat a vizsgálat megkezdése előtt 15 órán át működtetni kell, és le kell hűteni az előírásban meghatározott környezeti hőmérsékletre.
4. KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁLATOK
4.1. Színvisszaadás
4.1.1. Vöröstartalom
Az előírás 7. szakaszában leírt méréseken túlmenően:
a LED-modul vagy a LED-modul(oka)t tartalmazó adaptív fényszórórendszer fényének legkisebb vöröstartalmának meg kell felelnie az alábbi képletnek:
ahol:
Ee(λ) |
(mértékegység: W) |
a besugárzás spektrumeloszlása; |
V(λ) |
(mértékegység: 1) |
a spektrumos fényhatékonyság; |
(λ) |
(mértékegység: nm) |
a hullámhossz. |
Ezt az értéket egy nanométeres intervallumok használatával kell kiszámítani.
4.2. UV sugárzás
Az alacsony UV sugárzású LED-modul UV sugárzásának meg kell felelnie az alábbi képletnek:
ahol:
S(λ)(mértékegység: 1) a spektrumsúlyozó függvény;
km |
= |
683 lm/W a sugárzás fényhasznosításának legnagyobb értéke. |
(A többi jel meghatározását lásd a 4.1.1. szakaszban).
Ezt az értéket egy nanométeres intervallumok használatával kell kiszámítani. Az UV sugárzást az alábbi UV táblázatban feltüntetett értékekkel kell súlyozni:
λ |
S(λ) |
250 |
0,430 |
255 |
0,520 |
260 |
0,650 |
265 |
0,810 |
270 |
1,000 |
275 |
0,960 |
280 |
0,880 |
285 |
0,770 |
290 |
0,640 |
295 |
0,540 |
300 |
0,300 |
305 |
0,060 |
310 |
0,015 |
315 |
0,003 |
320 |
0,001 |
325 |
0,00050 |
330 |
0,00041 |
335 |
0,00034 |
340 |
0,00028 |
345 |
0,00024 |
350 |
0,00020 |
355 |
0,00016 |
360 |
0,00013 |
365 |
0,00011 |
370 |
0,00009 |
375 |
0,000077 |
380 |
0,000064 |
385 |
0,000530 |
390 |
0,000044 |
395 |
0,000036 |
400 |
0,000030 |
UV táblázat: a táblázatban reprezentatív értékként „Az ultraibolya sugárzásnak való kitettség határértékeiről szóló IRPA/INIRC iránymutatásban” meghatározott hullámhosszok szerepelnek (nanométerben); a többi értéket interpolálással kell kiszámítani.
4.3. A hőmérséklet stabilitása
4.3.1. Megvilágítás
4.3.1.1. |
A megfelelő világítóegységek egy percnyi működése után el kell végezni a tompított fény valamennyi osztályának, valamint a távolsági fénynek a fénytani mérését a következő vizsgálati pontokban:
|
4.3.1.2. |
Ezután a fenti 4.3.1.1. szakaszban említett világítóegységeket a fénytani stabilitás eléréséig kell működtetni; ez a feltétel akkor tekinthető teljesítettnek, ha a fenti 4.3.1.1. szakaszban megadott vizsgálati pontokban a megvilágítás változása bármelyik 15 perces időszakban kevesebb, mint 3 százalék. A fénytani stabilitás elérése után el kell végezni a teljes fénytani méréshez szükséges beállítást, és valamennyi előírt vizsgálati pontban meg kell határozni a fénytani értékeket. |
4.3.1.3. |
Ki kell számítani a fenti 4.3.1.1. szakaszban megadott vizsgálati pontokra vonatkozó, az egypercnyi működés, illetve a fénytani stabilitás kialakulása után mért fénytani értékek közötti arányt. Ezután minden egyéb vizsgálati pontban ennek az aránynak az alkalmazásával kell meghatározni az egypercnyi működés utáni fénytani értékeket. |
4.3.1.4. |
Az egypercnyi működés, illetve a fénytani stabilitás kialakulása után meghatározott megvilágítási értékeknek meg kell felelniük a vonatkozó fénytani követelményeknek. |
4.3.2. Szín
A kibocsátott fény egy perc elteltével, illetve az e melléklet 4.3.1.2. szakaszában leírtak szerinti fénytani stabilitás kialakulása után mért színének egyaránt az előírt színhatárokon belül kell lennie.
5. A fő tompított fényt előállító LED-modul(ok) objektív fényáramának mérését a következő módon kell végezni:
5.1. |
A LED-modul(ok)nak az előírás 2.2.2. szakaszában meghatározott műszaki leírásban megadott elrendezésben kell lenniük. A kérelmező kérésére a műszaki szolgálat szerszámok használatával eltávolítja az optikai elemeket (másodlagos optika). Ezt az eljárást és a lent leírt mérések körülményeit a vizsgálati jegyzőkönyvben rögzíteni kell. |
5.2. |
A kérelmezőnek minden típusból három LED-modult kell benyújtania, adott esetben a fényforrás-vezérlőegységgel és megfelelő útmutatással együtt. |
Megfelelő hőszabályozó rendszer (pl. hűtőborda) is átadható a megfelelő adaptív fényszórórendszer hőmérsékleti viszonyainak szimulálása céljából.
A vizsgálat előtt minden LED-modult legalább 72 órán át öregíteni kell, a megfelelő adaptív fényszórórendszerben uralkodó körülmények között.
Integráló gömb használata esetén a gömb átmérőjének legalább egy méternek vagy legalább tízszer akkorának kell lennie, mint a LED-modul legnagyobb mérete. A fényáramméréseket goniofotométer segítségével integrálással is el lehet végezni. Figyelembe kell venni a CIE 84 – 1989. számú kiadványban a szobahőmérsékletre, elhelyezésre stb. vonatkozó előírásokat.
A LED-modulokat megközelítőleg egy óráig kell égetni egy zárt gömbben vagy goniofotométerben.
A fényáramot a melléklet 4.3.1.2. szakaszában kifejtettek szerinti stabilitás elérése után kell megmérni.
Az egyes LED-modultípusok három mintáján végzett mérések átlaga tekinthető a típus objektív fényáramának.