2023.4.4. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 95/1 |
A TANÁCS (EU) 2023/730 RENDELETE
(2023. március 31.)
a bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2023/194 rendelet, valamint az (EU) 2022/109 rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
A Tanács az (EU) 2023/194 rendeletben (1) meghatározza bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó 2023. évi halászati lehetőségeket. A tudományos szakvélemények közzétételének, valamint a harmadik országokkal folytatott konzultációk és a Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetekkel (RFMO) folytatott megbeszélések eredményeinek figyelembevétele érdekében módosítani kell az (EU) 2023/194 rendeletben megállapított teljes kifogható mennyiségeket (a továbbiakban: TAC-ok) és a TAC-okhoz funkcionálisan kapcsolódó intézkedéseket. |
(2) |
Az (EU) 2023/194 rendelet a 2023. január 1-jétől 2023. június 30-ig terjedő időszakra ideiglenes TAC-ot állapít meg az ICES 8 alterületen halászott szardellára (Engraulis encrasicolus) vonatkozóan, amíg elérhetővé nem válik az említett állományra vonatkozó 2023. évre szóló tudományos szakvélemény. A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (a továbbiakban: ICES) 2022. december 16-án az említett állományra vonatkozó 2023. évre szóló tudományos szakvéleményt tett közzé. Az említett állományra vonatkozó 2023. évi végleges TAC-ot az említett szakvéleménnyel összhangban kell megállapítani. |
(3) |
2023. március 9. és 13. között kétoldalú konzultációkra került sor az Unió és az Egyesült Királyság között az ICES 4 alterület egyesült királysági és uniós vizeiben, az ICES 2a körzet egyesült királysági vizeiben és a 3a körzet uniós vizeiben halászott homoki angolnára (Ammodytes spp.) és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó TAC szintjéről. E konzultációkra az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (2) (a továbbiakban: kereskedelmi és együttműködési megállapodás) 498. cikkének (2), (4) és (6) bekezdése, valamint a Tanács által 2023. március 2-án jóváhagyott uniós álláspont alapján került sor. E konzultációk eredményeit írásbeli jegyzőkönyvben dokumentálták. A vonatkozó TAC-ot ezért az Egyesült Királysággal elfogadott szinten kell megállapítani. |
(4) |
Az Unió és Norvégia kétoldalú konzultációkat folytatott az alábbiakról: i. a Skagerrakban élő közös és közösen kezelt állományok, beleértve az ICES 3a körzetben élő norvég garnélát (Pandalus borealis) és vékonybajszú tőkehalat (Merlangius merlangus) is, azzal a céllal, hogy megállapodás szülessen az ezen állományokkal való gazdálkodásról, így többek között a halászati lehetőségekről is; ii. a vizekhez való hozzáférés; valamint iii. a halászati lehetőségek cseréje. A Skagerrakban élő állományokkal való gazdálkodásról 2022. november 9. és december 9. között folytatott konzultációkra a Tanács által elfogadott uniós álláspont alapján került sor. 2022. november 9. és 2023. március 16. között – szintén a Tanács által elfogadott uniós álláspont alapján – konzultációkra került sor a vizekhez való hozzáférésről és a halászati lehetőségek cseréjéről. E konzultációk eredménye rögzítésre került két kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvben, amelyeket az uniós és a norvég küldöttség vezetője 2023. március 17-én aláírt. A vonatkozó halászati lehetőségeket az említett kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvekben meghatározott szinten kell rögzíteni, a kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvek egyéb rendelkezéseit pedig végre kell hajtani az uniós jogban. Az (EU) 2023/194 rendeletben megállapított releváns halászati lehetőségeket, valamint az ICES 5 és 14 alterület grönlandi vizein halászott kapellán (Mallotus villosus) tekintetében az (EU) 2022/109 tanácsi rendeletben (3) megállapított halászati lehetőségeket megfelelően módosítani kell. |
(5) |
A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (a továbbiakban: SPRFMO) a 2023-ban tartott tizenegyedik éves ülésén fogási korlátokat fogadott el a chilei fattyúmakréla (Trachurus murphyi) tekintetében, fenntartotta a fogashalak (Dissostichus spp.) felderítő halászatát, és megszüntette a nyílt vízi halászatra vonatkozó halászati erőkifejtési korlátot. Az említett intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban. |
(6) |
Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (a továbbiakban: IOTC) a 2022. évi éves ülésén a sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares) állományra vonatkozó helyreállítási terv keretében fenntartotta az IOTC illetékességi területén élő, a sárgaúszójú tonhalra vonatkozó fogási korlátokat. Az (EU) 2023/194 rendelet az IOTC által elfogadott ezen intézkedéssel összhangban állapítja meg az említett állományra vonatkozó 2023. évi uniós kvótát. Az IOTC illetékességi területén élő, sárgaúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási terv szerinti éves uniós alap fogási korlát felülvizsgálata nyomán az IOTC a helyreállítási tervvel összhangban felülvizsgálta az említett állományra vonatkozó 2023. évi uniós kvótát. Ezt a felülvizsgált uniós kvótát végre kell hajtani az uniós jogban. |
(7) |
Több, az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) által tett ajánlás értelmében az Unió kérésre átviheti az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen élő állományokra vonatkozó, az utolsó előtti vagy az előző évi fel nem használt kvótájának bizonyos százalékát egy adott évre, az ICCAT által az egyes állományokra vonatkozóan megállapított szabályoknak megfelelően. Ezeket az ajánlásokat a bizottsági javaslat alapján a lehető leghamarabb végre kell hajtani az uniós jogban annak érdekében, hogy a tagállamok teljes egészében felhasználhassák az ICCAT által a 2024. évre meghatározott, az ICCAT-állományokra vonatkozó uniós kvótákat. Az említett ajánlásoknak az uniós jogban való végrehajtásáig, a tagállamok általi túlhalászás vagy alulhalászás miatti kiigazítások előtt az ICCAT által elfogadott 2023. évi teljes uniós kvóta alapján az (EU) 2023/194 rendelet kvótákat állapít meg az egyes tagállamok számára bizonyos állományok tekintetében. |
(8) |
Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen élő állományokra vonatkozó 2023. évi uniós kvótákat az ICCAT 2022. novemberi éves ülésén több olyan ICCAT-ajánlással összhangban kiigazították, amelyek értelmében az Unió kérésre 2021-ről 2023-ra átviheti a halászati lehetőségei fel nem használt kvótájának egy meghatározott százalékát. Az egyes tagállamok ezen állományokra vonatkozó 2023. évi kvótáinak keretében figyelembe kell venni azon fel nem használt uniós kvótákat érintő átviteleket, amelyeket az ICCAT a halászati idény kezdete előtt engedélyezett az említett állományokra vonatkozóan. Következésképpen, e kiigazítások tükrözése érdekében – a viszonylagos stabilitás elvét figyelembe véve – módosítani kell a germon (Thunnus alalunga) északi állományára (ALB/AN05N), a germon déli állományára (ALB/AS05N), a nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) Atlanti-óceánban élő állományára (BET/ATLANT), valamint a kardhalnak (Xiphias gladius) az Atlanti-óceánban az é. sz. 5°-tól északra élő állományára (SWO/AN05N), továbbá a kardhalnak az Atlanti-óceánban az é. sz. 5°-tól délre élő állományára (SWO/AS05N) vonatkozó kvótákat. Ezen túlmenően az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartása érdekében fenn kell tartani bizonyos, a halászati lehetőségekhez funkcionálisan kapcsolódó intézkedéseket. |
(9) |
Az ICCAT egyezmény hatálya alá tartozó területen kékúszójú tonhalra (Thunnus thynnus) halászó uniós hajókra vonatkozó halászati erőkifejtési korlátok, valamint az említett területen kékúszójú tonhalat tenyésztő uniós gazdaságok telepíthető egyedeinek maximális mennyisége és az e fajra vonatkozó maximális tenyésztési kapacitás a tagállamok kékúszójú tonhalra vonatkozó éves halászati terveiben, éves halászati kapacitásgazdálkodási terveiben és éves tenyésztésszervezési terveiben szereplő információkon alapulnak. A tagállamok az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 6. cikkének (1) bekezdése alapján minden év január 31-ig továbbítják ezeket a terveket a Bizottságnak. Az ICCAT által az (EU) 2016/1627 rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján történő megvitatás és jóváhagyás céljából a Bizottság ezt követően – az Unió halászati és kapacitásgazdálkodási terve útján – jelentést tesz az ICCAT titkárságának a halászati erőkifejtési korlátokról, valamint a telepíthető egyedek maximális mennyiségéről és a maximális tenyésztési kapacitásról. Az uniós halászati erőkifejtési korlátokat, az Unióban telepíthető egyedek maximális mennyiségét és a maximális uniós tenyésztési kapacitást a 2023. évre vonatkozóan az ICCAT által 2023. március 8-án jóváhagyott uniós tervvel összhangban kell megállapítani. |
(10) |
Ezért az (EU) 2023/194 rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
(11) |
Az (EU) 2023/194 rendeletben meghatározott halászati lehetőségek 2023. január 1-jétől alkalmazandók. Az e rendelettel a halászati lehetőségekre vonatkozóan bevezetett rendelkezéseket ezért szintén 2023. január 1-jétől kell alkalmazni, kivéve az ICES 5 és 14 alterület grönlandi vizein a kapellánra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében, amelyek 2022. október 15-től 2023. április 15-ig alkalmazandók. Az ilyen visszamenőleges alkalmazás nem sérti a jogbiztonság vagy a bizalomvédelem elvét, mivel az érintett halászati lehetőségek növekedtek. A halászati tevékenységekben való bármely fennakadás elkerülésének sürgősségére tekintettel e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján hatályba kell lépnie, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2023/194 rendelet módosítása
Az (EU) 2023/194 rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A 7. cikket el kell hagyni. |
2. |
A 34. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
3. |
Az IA., az IB., az ID., az IH., az IJ. és a VI. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
2. cikk
Az (EU) 2022/109 rendelet módosítása
Az (EU) 2022/109 rendelet IB. mellékletében az ICES 5 és 14 alterület grönlandi vizein élő kapellánra (Mallotus villosus) vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:
„
Faj: |
kapellán Mallotus villosus |
Övezet: |
az 5 és 14 alterület grönlandi vizei (CAP/514GRN) |
|
Dánia |
0 |
|
Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |
|
Németország |
0 |
|
||
Svédország |
0 |
|
||
Összes tagállam |
0 |
(1) |
||
Unió |
0 |
(2) |
||
Norvégia |
10 000 |
(2) |
||
|
|
|
||
TAC |
Nem releváns |
|
||
(1) |
Dánia, Németország és Svédország csak akkor veheti igénybe az „Összes tagállam” kvótát, ha saját kvótáját már kimerítette. Azok a tagállamok azonban, amelyek az uniós kvóta több mint 10 %-ával rendelkeznek, egyáltalán nem vehetik igénybe az „Összes tagállam” kvótát. Az e közös kvótába beszámítandó fogásokat külön kell bejelenteni (CAP/514GRN_AMS). |
|||
(2) |
A 2022. október 15-től 2023. április 15-ig terjedő halászati idényben. |
”.
3. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
E rendelet rendelkezéseit 2023. január 1-jétől kell alkalmazni, kivéve az ICES 5 és 14 alterület grönlandi vizein élő kapellánra (Mallotus villosus) vonatkozó rendelkezéseket, amelyeket 2022. október 15-től 2023. április 15-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2023. március 31-én.
a Tanács részéről
az elnök
J. ROSWALL
(1) A Tanács (EU) 2023/194 rendelete (2023. január 30.) bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról (HL L 28., 2023.1.31., 1. o.)
(2) Kereskedelmi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között (HL L 149., 2021.4.30., 10. o.).
(3) A Tanács (EU) 2022/109 rendelete (2022. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról (HL L 21., 2022.1.31., 1. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1627 rendelete (2016. szeptember 14.) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről, valamint a 302/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 1. o.).
MELLÉKLET
Az (EU) 2023/194 rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:
1. |
Az IA. mellékletben
|
2. |
Az IB. mellékletben:
|
3. |
Az ID. mellékletben:
|
4. |
Az IH. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „IH. MELLÉKLET AZ SPRFMO-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLET
|
5. |
Az IJ. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „IJ. MELLÉKLET AZ IOTC ILLETÉKESSÉGI TERÜLETE Az uniós halászhajók által kifogott sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares) mennyisége nem haladhatja meg az e mellékletben meghatározott fogási korlátokat.
|
6. |
A VI. mellékletben:
|
(1) Az e táblázatban foglalt értékek tovább növelhetők, amennyiben teljesülnek az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek.
(2) Egy darab közepes méretű erszényes kerítőhálós hajót legfeljebb 10 darab horogsoros hajóval, vagy egy darab kis méretű erszényes kerítőhálós hajóval és három egyéb kisüzemi hajóval helyettesítettek.
(3) Egy darab közepes méretű erszényes kerítőhálós hajót legfeljebb 10 darab horogsoros hajóval, vagy egy darab kis méretű erszényes kerítőhálós hajóval és legfeljebb három horogsoros hajóval lehet helyettesíteni.
(4) Egy darab közepes méretű erszényes kerítőhálós hajót legfeljebb 10 darab horogsoros hajóval lehet helyettesíteni.
(5) Az erszényes kerítőhálós hajókra vonatkozóan az e táblázatban feltüntetett számadatok a tagállamok közötti átadások eredményét tükrözik, és a jövőre nézve nem keletkeztetnek korábbról fennálló jogokat.
(6) Többfunkciós, többféle halászeszközt (horogsort, kézi horogsort, pergetett horogsort) használó hajók.