2022.9.13. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 236/5 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1519 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2022. május 5.)
az (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gátló vegyületeket tartalmazó uniós termésnövelő anyagokra és a fermentációs maradékok utófeldolgozására vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 42. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2019/1009 rendelet I. és II. mellékletében az érintett funkció szerinti termékkategóriára, illetve összetevő-kategóriára meghatározott követelményeknek megfelelő azon termésnövelő anyagok, amelyek az említett rendelet III. mellékletének megfelelő címkével vannak ellátva, és sikeresen átestek az (EU) 2019/1009 rendelet IV. mellékletében meghatározott megfelelőségértékelési eljáráson, ezt követően elláthatók CE-jelöléssel, és uniós termésnövelő anyagként szabadon mozoghatnak a belső piacon. |
(2) |
Az új harmonizációs szabályokra való átállás előkészítése során mind a tagállamok, mind az érdekelt felek arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy az (EU) 2019/1009 rendelet mellékleteiben szereplő egyes technikai rendelkezéseket ki kell igazítani. Bizonyos kiigazításokra van szükség az agronómiailag hatékony, biztonságos és a piacon már széles körben forgalmazott termésnövelő anyagok belső piacra jutásának megkönnyítése érdekében. E módosítások némelyike megkönnyíti az ilyen termékek, azaz a biztonságos és agronómiailag hatékony termésnövelő anyagok szabad mozgását azáltal, hogy javítja az összhangot más jogi aktusokkal és az Unió szakpolitikai célkitűzéseivel. Egyéb módosításokra van szükség az olyan helyzetek elkerülése érdekében, amikor a termésnövelő anyagok jelentős kategóriáit akaratlanul kizárnák a harmonizációs szabályok hatálya alól. |
(3) |
Az (EU) 2021/1768 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (2) módosított (EU) 2019/1009 rendelet lehetővé teszi a gyártók számára, hogy bizonyos típusú polimereket használjanak uniós termésnövelő anyagokban, ha azok megfelelnek az (EU) 2019/1009 rendelet II. mellékletében az 1. összetevő-kategória és a 11. összetevő-kategória tekintetében megállapított feltételeknek. Az egyik ilyen feltétel az, hogy a polimert az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően nyilvántartásba kell venni. A Bizottság „A vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégia a toxikus anyagoktól mentes környezet felé” című közleményében (4) bejelentette az 1907/2006/EK rendelet felülvizsgálatát, kiterjesztve a regisztrációs kötelezettséget egyes polimerekre. Következésképpen a koherencia és következetesség érdekében a polimerek nyilvántartásba vételi kötelezettségét – mielőtt az az (EU) 2019/1009 rendelet alapján alkalmazhatóvá válna – első lépésként az 1907/2006/EK rendelet alapján kell szabályozni, mivel a rendelet felülvizsgálatáról folytatott viták szélesebb kontextust és a holisztikus megközelítés lehetőségét kínálják. |
(4) |
Az (EU) 2019/1009 rendelet az 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően a magnézia nyilvántartásba vételére vonatkozó kötelezettséget ír elő. Az 1907/2006/EK rendelet azonban mentesíti a kémiailag nem átalakított magnéziát a nyilvántartásba vételi kötelezettség alól, mivel a nyilvántartásba vétel indokolatlannak vagy szükségtelennek tekinthető az adott anyag esetében, és a nyilvántartásba vételi kötelezettség alóli mentesség nem veszélyezteti a rendelet célkitűzéseit. A magnéziát régóta használják műtrágyákban, és nincs harmonizált osztályozása az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerint. Ezt figyelembe véve és annak érdekében, hogy megkönnyítsék a magnéziát tartalmazó műtrágyáknak mint uniós termésnövelő anyagoknak a belső piachoz való hozzáférését, az (EU) 2019/1009 rendeletben megállapított nyilvántartásba vételi kötelezettséget a továbbiakban nem kell alkalmazni a műtrágyákban használt magnéziára. |
(5) |
Az (EU) 2019/1009 rendelet követelményeket állapít meg az inhibitorokra mint az 5. funkció szerinti termékkategóriába tartozó uniós termésnövelő anyagokra, csakúgy mint inhibitorokat az 1. összetevő-kategóriába tartozó összetevő anyagként tartalmazó uniós termésnövelő anyagokra vonatkozóan. A félreértések elkerülése érdekében az említett rendeletben használt kifejezéseket úgy kell módosítani, hogy az tükrözze a két helyzet közötti különbséget. Így a „gátló vegyület” kifejezést kell használni, ha olyan anyagról vagy keverékről van szó, amely a mikroorganizmusok vagy enzimek bizonyos csoportjai hatásának késleltetésével vagy megszüntetésével javítja egy tápanyagnak a tápanyag-kibocsátási tulajdonságát. Az „inhibitor” kifejezés csak akkor használható, ha az 5. funkció szerinti termékkategóriába tartozó uniós termésnövelő anyagokra vonatkozik. Ez a megkülönböztetés azért fontos, mert az inhibitorok lehetnek olyan keverékek, amelyek a gátló vegyületek mellett más anyagokat, például stabilizátorokat is tartalmaznak. E kifejezések helyes használata szükséges az uniós termésnövelő anyagok szabad mozgásának megkönnyítéséhez, az egyes helyzetekben alkalmazandó szabályok egyértelmű meghatározásával. |
(6) |
Az (EU) 2019/1009 rendelet tartalmazza a gátló vegyületek hatékonyságát biztosító követelményeket, de nem határoz meg követelményeket az ilyen gátló vegyületet tartalmazó műtrágya vagy keverék hatékonyságára vonatkozóan. Az ilyen anyagokat tartalmazó hatékony termékek használata segít elkerülni a nitrogén kimosódása által okozott környezetszennyezést. A Bolygónk egészségessé tétele mindenki számára – Uniós cselekvési terv: „Út a szennyező anyag-mentes levegő, víz és talaj felé” (6) és A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért (7) című bizottsági közlemények megemlítik a környezetvédelmi aggályokat és a tápanyagveszteségek 2030-ig történő 50 %-os csökkentésére vonatkozó ambiciózus célkitűzéseket. Ezért fontos biztosítani, hogy a gátló vegyületeket tartalmazó uniós termésnövelő anyagok hatékonyak legyenek. Ezért az (EU) 2019/1009 rendeletet módosítani kell annak előírása érdekében, hogy a gátló vegyületek a műtrágyákban (1. funkció szerinti termékkategória) vagy a termésnövelő anyagkeverékekben (7. funkció szerinti termékkategória) olyan koncentrációban legyenek jelen, amely a gátló vegyület hatékonyságát biztosító koncentrációtartományon belül van. Ezen túlmenően további címkézési követelményeknek kell biztosítaniuk, hogy az 5. funkció szerinti termékkategóriában említett inhibitorok gyártói egyértelmű utasításokat adjanak arra vonatkozóan, hogyan kell ezeket a termékeket a műtrágyával keverni a hatékonyságuk biztosítása érdekében. |
(7) |
Az (EU) 2019/1009 rendelet szabályokat állapít meg a friss növények fermentációs maradéka és a friss növények fermentációs maradékától eltérő fermentációs maradék (a továbbiakban együttesen: „fermentációs maradék”) uniós termésnövelő anyagok összetevőjeként történő felhasználására vonatkozóan. A rendelet meghatározza a lebontási folyamatok szabályait. Nem rendelkezik azonban a fermentációs maradék utófeldolgozására vonatkozó egyéb szabályokról. |
(8) |
A Közös Kutatóközpont (JRC) jelentése „A biológiai kezelésnek (komposzt és emésztett hulladék) alávetett, biológiailag lebomló hulladékok hulladékstátuszának kritériumai: technikai javaslatok” (8) szerint a fermentációs maradékot gyakran használják fel a mezőgazdaságban, akár egészben, akár szilárd és folyékony frakcióra történő szétválasztást követően. Ez a szétválasztás megkönnyíti az anyagok tárolását és nagy távolságra történő szállítását, ami különösen fontos egy CE-jelöléssel ellátott termék esetében. A fermentációs maradék szilárd és folyékony frakcióra történő mechanikus szétválasztása néhány tagállamban általánosan alkalmazott módszer, és egy nemrégiben megjelent, „A fermentációs maradék és a komposzt mint trágya: kockázatértékelési és kockázatkezelési lehetőségek” című tanulmány (9) szerint úgy tűnik, hogy jól bevált módszer. A fermentációs maradék szilárd és folyékony frakciókra történő szétválasztása korlátozott kockázatot jelenthet, ha a lebontás utáni eljárásra és a felhasználandó adalékanyagokra vonatkozó feltételeket meghatározzák. Ezért az (EU) 2019/1009 rendeletet úgy kell módosítani, hogy az magában foglalja ezt a lebontás utáni eljárást, azzal a feltétellel, hogy a felhasznált adalékanyagok nem haladnak meg egy bizonyos koncentrációt, és azokat az 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően nyilvántartásba veszik. Ezen eljárásoknak az (EU) 2019/1009 rendeletben történő engedélyezésére azért van szükség, hogy megkönnyítsék a fermentációs maradékot tartalmazó uniós termésnövelő anyagok belső piacra jutását, és hogy az ezen összetevő-kategóriára meghatározott követelményeket a műszaki fejlődéshez igazítsák. Ez új lehetőségeket teremt a biohulladék hasznosítására is, ami összhangban van a körforgásos gazdaságra vonatkozó átfogó, ambiciózus tervekkel. |
(9) |
A fermentációs maradék szilárd és folyékony frakciókra történő mechanikai szétválasztásán kívül szokásosan más eljárásokat is alkalmaznak a víz eltávolítására a fermentációs maradékból vagy annak frakcióiból. Az (EU) 2019/1009 rendeletnek lehetővé kell tennie a gyártók számára a fermentációs maradék vagy annak frakciói további feldolgozását a víz kivonása érdekében, anélkül, hogy az összetevők egyéb kémiai módosítására törekednének. Továbbá a nitrogén vagy a foszfor visszanyerhető a fermentációs maradékból sztrippeléssel vagy kicsapódás útján. A teljes ciklus érdekében nemcsak az a fontos, hogy megteremtsük a lehetőséget arra, hogy ezeket a tápanyagokat visszanyerjük a fermentációs maradékból, hanem az is, hogy a fennmaradó fermentációs maradékot felhasználhassuk az uniós termésnövelő anyagokban, mivel az számos más tápanyagot és szerves anyagot tartalmaz. Ezenkívül meg kell határozni az ilyen eljárásokhoz szükséges adalékanyagok használatára vonatkozó követelményeket. |
(10) |
Az (EU) 2019/1009 rendeletet a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokra alkalmazandó általános szabályokat megállapító (EU) 2019/1021 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) sérelme nélkül kell alkalmazni. Az (EU) 2019/1009 rendelet az ndl-PCB tekintetében 0,8 mg/kg szárazanyag-tartalom határértéket állapít meg a 14. összetevő-kategóriába tartozó pirolízis és gázosítás útján létrejött anyagokra. Az (EU) 2019/2021 rendelettel összhangban azonban PCB nem lehet jelen az EU-ban forgalomba hozott anyagokban vagy keverékekben. Az (EU) 2019/1021 rendelettel való összhang biztosítása és annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a pirolízis vagy gázosítás útján létrejött anyagokat tartalmazó uniós termésnövelő anyagok nem tartalmazhatnak ndl-PCB-t, az (EU) 2019/1009 rendeletben szereplő vonatkozó határértéket el kell hagyni. |
(11) |
Az (EU) 2019/1009 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2019/1009 rendelet a következőképpen módosul:
(1) |
Az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
(2) |
A II. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
(3) |
A III. melléklet e rendelet III. mellékletének megfelelően módosul. |
(4) |
A IV. melléklet e rendelet IV. mellékletének megfelelően módosul. |
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. május 5-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 170., 2019.6.25., 1. o.
(2) A Bizottság (EU) 2021/1768 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. június 23.) az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelet I., II., III. és IV. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (HL L 356., 2021.10.8., 8. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).
(4) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégia a toxikus anyagoktól mentes környezet felé, COM(2020) 667 final (2020. október 14.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).
(6) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Bolygónk egészségessé tétele mindenki számára – Uniós cselekvési terv: „Út a szennyező anyag-mentes levegő, víz és talaj felé”, COM(2021) 400 final, 2021. május 12.
(7) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért, COM(2020) 381 final, 2020. május 20.
(8) Saveyn H, Eder P. A biológiai kezelésnek (komposzt és emésztett hulladék) alávetett, biológiailag lebomló hulladékok hulladékstátuszának kritériumai: Technikai javaslatok, EUR 26425, Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2013. JRC87124.
(9) A fermentációs maradék és a komposzt mint trágya: kockázatértékelési és kockázatkezelési lehetőségek, 2019, 40039CL003i3.
(10) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1021 rendelete (2019. június 20.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (HL L 169., 2019.6.25., 45. o.).
I. MELLÉKLET
Az (EU) 2019/1009 rendelet I. mellékletének II. része a következőképpen módosul:
1. |
Az 1.C. funkció szerinti termékkategória 2. pontjában a második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:
|
2. |
A „7. funkció szerinti termékkategória” szakasz a következőképpen módosul:
|
II. MELLÉKLET
Az (EU) 2019/1009 rendelet II. mellékletének II. része a következőképpen módosul:
1. |
Az „1. összetevő-kategória” szakasz a következőképpen módosul:
|
2. |
A „3. összetevő-kategória” szakasz 1. d) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:
|
3. |
A „4. összetevő-kategória” szakasz a következőképpen módosul:
|
4. |
Az „5. összetevő-kategória” szakasz a következőképpen módosul:
|
5. |
A „6. összetevő-kategória” szakasz 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
6. |
A „11. összetevő-kategória” szakasz 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
7. |
A „12. összetevő-kategória” szakasz 13. pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
8. |
A „13. összetevő-kategória” szakasz 8. pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
9. |
A „14. összetevő-kategória” szakasz a következőképpen módosul:
|
10. |
A „15. összetevő-kategória” szakasz 10. pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
(*) Az Európai Unióban visszanyert anyag esetében ez a feltétel akkor teljesül, ha – az 1907/2006/EK rendelet 2. cikke (7) bekezdése (d) pontjának i. alpontjának értelmében – az anyag azonos az itt megjelölt adatokat tartalmazó dokumentációban regisztrált anyaggal, és a termésnövelő anyag gyártója rendelkezik az 1907/2006/EK rendelet 2. cikke (7) bekezdése d) pontjának ii. alpontja szerinti információval.”;
(**) Az összes naftalin, acenaftilén, acenaftén, fluorén, fenantrén, antracén, fluorantén, pirén, benzo[a]antracén, krizén, benzo[b]fluorantén, benzo[k]fluorantén, benzo[a]pirén, indenol[1,2,3-cd]pirén, dibenzo[a,h]antracén és benzo[g,h,i]perilén.”;”
III. MELLÉKLET
Az (EU) 2019/1009 rendelet III. mellékletének II. része a következőképpen módosul:
1. |
Az „1. funkció szerinti termékkategória” szakasz a következőképpen módosul:
|
2. |
Az „5. FUNKCIÓ SZERINTI TERMÉKKATEGÓRIA: INHIBITOROK” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „5. FUNKCIÓ SZERINTI TERMÉKKATEGÓRIA: INHIBITOROK
|
3. |
A „7. FUNKCIÓ SZERINTI TERMÉKKATEGÓRIA: TERMÉSNÖVELŐ ANYAGKEVERÉK” szakasz a következő bekezdéssel egészül ki: „Ha a termésnövelő anyagkeverék az 5. funkció szerinti termékkategóriába tartozó egy vagy több inhibitort tartalmaz, az e melléklet II. része 5. funkció szerinti termékkategóriájának 3. pontjában említett használati utasításokat nem kell megadni.” A III. melléklet III. részében az „1. FUNKCIÓ SZERINTI TERMÉKKATEGÓRIA: TRÁGYA” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „1. FUNKCIÓ SZERINTI TERMÉKKATEGÓRIA: TRÁGYA A II. melléklet II. részének 1. összetevő-kategóriájában meghatározott nitrifikációgátló, denitrifikáció-gátló vagy ureázgátló vegyületeket tartalmazó trágyákra az alábbi, tűréshatárokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni:
|
IV. MELLÉKLET
Az (EU) 2019/1009 rendelet IV. mellékletének I. része a következőképpen módosul:
1. |
Az 1.1. pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:
|
2. |
A 3.1. pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:
|