2022.3.25. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 98/76 |
A TANÁCS (EU) 2022/481 HATÁROZATA
(2022. március 22.)
a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában a mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingens-igazgatási rendelkezésekről szóló egyetértési megállapodás felülvizsgálatáról szóló határozat elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezményt (a továbbiakban: a WTO-egyezmény) az Unió 1994. december 22-én a 94/800/EK tanácsi határozat (1) révén megkötötte, és a WTO-egyezmény 1995. január 1-jén hatályba lépett. |
(2) |
A WTO-egyezmény IV. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) miniszteri konferenciája jogosult bármely multilaterális kereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügyben határozatot hozni. |
(3) |
A WTO-egyezmény IV. cikkének (2) bekezdése értelmében a miniszteri konferencia ülései közötti időszakokban a miniszteri konferencia funkcióit a WTO Általános Tanácsa gyakorolja. |
(4) |
A WTO-egyezmény IX. cikkének (1) bekezdése értelmében a WTO szervei általában konszenzussal hozzák meg döntéseiket. |
(5) |
A WTO miniszteri konferenciájának 9. ülése 2013 decemberében elfogadott egy miniszteri határozatot a mezőgazdasági megállapodás 2. cikkében meghatározott mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingens-igazgatási rendelkezésekről szóló egyetértési megállapodásról (WT/MIN(13)/39) (a továbbiakban: a vámkontingens-megállapodás). A vámkontingens-megállapodás a mezőgazdasági termékek vámkontingenseinek kezelését szabályozza. |
(6) |
A vámkontingens-megállapodás 13. pontja értelmében a vámkontingens-megállapodás elfogadását követő négy éven belül meg kell kezdeni a megállapodás működésének felülvizsgálatát, figyelembe véve az addig az időpontig szerzett tapasztalatokat. A felülvizsgálat célja a vámkontingensek kihasználtságának javítását célzó folyamat előmozdítása. |
(7) |
A vámkontingens-megállapodás 13. pontjával összhangban a Mezőgazdasági Bizottság 2018-ban megindította a vámkontingens-megállapodás felülvizsgálatát. A felülvizsgálat megállapításait a Mezőgazdasági Bizottság 2019. decemberében egy jelentés formájában ismertette a WTO Általános Tanácsának ülésén (a 2019. október 31-i G/AG/29 dokumentum). |
(8) |
2021. november 9-én a Mezőgazdasági Bizottság elnöke a G/AG/32 dokumentumban benyújtotta a tárgyalásokról szóló jelentését és egy határozattervezetet. Ezzel egyidejűleg a Mezőgazdasági Bizottság a G/AG/32 dokumentumban szereplő jelentés mellékletében foglalt határozattervezetet (a továbbiakban: a határozattervezet) megvitatásra benyújtotta az Általános Tanácsnak, majd ezt követően a tervezetet – végleges elfogadás céljából – a 12. miniszteri konferencia elé terjesztette, megjegyezve ugyanakkor, hogy néhány WTO-tag még nem zárta le az ebben az ügyben folytatott belső egyeztetéseket. |
(9) |
A WTO 12. miniszteri konferenciájának elhalasztására tekintettel a Mezőgazdasági Bizottság megállapodott abban, hogy a felülvizsgálatra vonatkozó határozat véglegesítése érdekében javasolja a határidő három hónappal (azaz 2022. március 31-ig) történő meghosszabbítását. |
(10) |
Az Általános Tanács 2021. december 15-i rendkívüli ülésén a WTO tagjai jóváhagyták a határidő három hónappal – 2022. március 31-ig – történő meghosszabbítását. |
(11) |
A WTO Általános Tanácsa várhatóan 2022. március 31-ig, illetve – amennyiben a határidő további meghosszabbításáról születik megállapodás – 2022-ben egy későbbi időpontig felkérést kap arra, hogy mérlegelje a határozattervezet elfogadását, adott esetben a tárgyalások nyomán javasolt módosításokkal. |
(12) |
Helyénvaló meghatározni a WTO Általános Tanácsában az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az elfogadandó határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve. |
(13) |
A határozattervezet ajánlásokat tartalmaz a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus jövőbeli működésére vonatkozóan; amennyiben ezek az ajánlások valamennyi WTO-tag számára elfogadhatóak, a felülvizsgálat lezárulhat. A határozattervezet elfogadása azt jelentené, hogy a vámkontingens-megállapodás azon rendelkezései, amelyek mentesítik az Egyesült Államokat és a fejlődő országokat a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus alól, elavulttá válnának, ami egyértelműen az Unió érdekében áll. |
(14) |
Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a WTO Általános Tanácsában az Uniót a Bizottság képviseli, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában annak 2022. március 31-ig, illetve – amennyiben a határidő további meghosszabbításáról születik megállapodás – az említett dátumot követően tartott bármely ülésén az Unió által képviselendő álláspont a konszenzuson alapuló eredmény támogatása a következők céljából: a WTO miniszteri konferenciáján a mezőgazdasági megállapodás 2. cikkében meghatározott mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingens-igazgatási rendelkezésekről szóló egyetértési megállapodás tárgyában 2013. december 7-én hozott határozat (WT/MIN(13)/39) alkalmazásának felülvizsgálatát lezáró határozat elfogadása, valamint – az e határozathoz csatolt, a G/AG/32 dokumentumban található jelentés mellékletében foglalt határozattervezetben foglaltaknak megfelelően –az említett határozat 13–15. pontja és B. melléklete alkalmazásának megszüntetése.
2. cikk
A G/AG/32 dokumentumban található jelentés mellékletében foglalt határozattervezet kisebb módosításait az Uniónak a WTO Általános Tanácsában részt vevő képviselői újabb tanácsi határozat nélkül is elfogadhatják.
3. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2022. március 22-én.
a Tanács részéről
az elnök
C. BEAUNE
(1) A Tanács 94/800/EK határozata (1994. december 22.) a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).
MEZŐGAZDASÁGI BIZOTTSÁG
G/AG/32
2021. november 11.
A VÁMKONTINGENSEK IGAZGATÁSÁRÓL SZÓLÓ BALI HATÁROZAT MŰKÖDÉSÉNEK FELÜLVIZSGÁLATA
AZ ELNÖK JELENTÉSE AZ ÁLTALÁNOS TANÁCSNAK
1.1. |
A miniszteri konferencia 2013 decemberében, Balin megtartott 9. ülésszakán a miniszterek elfogadták a mezőgazdasági megállapodás 2. cikkében meghatározott mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingens-igazgatási rendelkezésekről szóló egyetértési megállapodás tárgyában kidolgozott határozatot (WT/MIN(13)/39) (a továbbiakban: a határozat). A határozat rendelkezett többek között arról is, hogy alkalmazását a vámkontingens-kihasználtság arányának javítása céljából felül kell vizsgálni, és a felülvizsgálatnak legkésőbb 2017 végén meg kell kezdődnie. A határozat 13. és 14. pontja külön előírta a határozat A. mellékletének 4. pontjában található, a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmusra vonatkozó rendelkezések jövőbeli alkalmazásának felülvizsgálatát. |
1.2. |
A felülvizsgálat lezárásaként az Általános Tanács a 2019. december 9–10-i ülésén jóváhagyta a Mezőgazdasági Bizottságnak a G/AG/29 dokumentum 2. mellékletében szereplő ajánlásait. A 2017–2019-es felülvizsgálat során azonban a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus 4. pontjának jövőbeli alkalmazását illetően nem sikerült egyezségre jutni a lényeges kérdésekben. Ehelyett a tagok a G/AG/29 dokumentum 2. mellékletében foglalt, jóváhagyott ajánlások 1. pontja szerint megállapodtak abban, hogy a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus 4. pontjáról szóló határozat elfogadásának határidejét két évvel későbbre, azaz 2021 végére halasztják. |
1.3. |
Az ajánlások emellett utalnak arra is, hogy amennyiben a tagok nem jutnak megállapodásra a 4. pont jövőbeli alkalmazásáról, az a határozat potenciális fragmentálódásához vezethet abból eredően, hogy egyes, a határozat B. mellékletében felsorolt tagoknak ily módon jogukban áll majd, hogy ne folytassák a szóban forgó pont alkalmazását. Az annak elkerülésére való törekvés, hogy – a 4. pont jövőbeni alkalmazásáról a megállapított határidőn belül létrejövő megállapodás hiányában – egyes tagok esetleg kivételes bánásmódban részesülhessenek, számos tagnak komoly ösztönzést adott arra, hogy az e kérdésről a Mezőgazdasági Bizottságban a 2019 utáni időszakban folytatott megbeszéléseken egy mindenki számára elfogadható megoldást találjanak az említett pont tekintetében. |
1.4. |
Az említett megbeszélések során a tagok részletesen megvizsgálták, hogy miként működne a jelenlegi 4. pont a gyakorlatban a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus végső szakaszában. Rámutattak, hogy a jelenlegi 4. pont értelmében a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus végső szakaszában az importáló tagnak vámkontingens-igazgatási módszerként vagy az „érkezési sorrend” elve szerinti vámkezelést, vagy az engedélyek automatikus, feltételekhez nem kötött, kérelemre történő kibocsátásán alapuló rendszert kell választania, és e döntését az érintett exportáló taggal/tagokkal folytatott konzultáció alapján kell meghoznia. A kiválasztott igazgatási módszert ezután legalább két évig fenn kell tartani, majd ezen időszak eltelte után, és feltéve, hogy az érintett két évre vonatkozóan időben megtörtént a kihasználtsági arányok bejelentése, az ügy lezártnak tekintendő, és ennek megfelelően a „lezárva” jelöléssel tüntetendő fel a titkársági nyomonkövetési nyilvántartásban. |
1.5. |
A fejlődő országok közé tartozó importáló tagok a jelenleg hatályos 4. pont utóbbi része alapján a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus végső szakaszában alternatív vámkontingens-igazgatási módszert választhatnak, vagy folytathatják a jelenlegi módszer alkalmazását. Az alternatív vámkontingens-igazgatási módszer választására vonatkozó döntést a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus keretében be kell jelenteni a Mezőgazdasági Bizottságnak. A kiválasztott módszert legalább két éven keresztül alkalmazni kell, majd – amennyiben a kihasználtsági arány növekedése elérte a szóban forgó mechanizmus 3.b) pontjában meghatározott éves növekedési mértékek kétharmadát – az ügy a „lezárva” minősítést kapja. |
1.6. |
Az említett megbeszélések eredményeként a tagok jobban megértették a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus 4. pontjának jövőbeli alkalmazásával kapcsolatban azonosított, a legtöbb vitára okot adó problémát, nevezetesen azt a helyzetet, amikor valamely, a fejlődő országok közé tartozó importáló tag nem éri el a kihasználtsági arány növelésének megkívánt mértékét, miközben vagy folytatja a jelenlegi vámkontingens-igazgatási módszer alkalmazását, vagy alternatív adminisztrációs módszer alkalmazására tér át. |
1.7. |
A tagok arra irányuló erőfeszítései, hogy megállapodásra jussanak a 4. pont tekintetében, elsősorban olyan lehetséges megközelítések feltérképezésére összpontosítottak, amelyek révén kezelni lehet ezt a fejlődő országok közé tartozó importáló tagok esetében potenciálisan felmerülő helyzetet a kihasználatlansággal kapcsolatos ügyek „lezárása” érdekében. |
1.8. |
Széles körű támogatást élvezett az a Costa Rica által informálisan benyújtott szövegjavaslaton alapuló megközelítés, amely szerint azok a fejlődő országok közé tartozó importáló tagok, amelyek – miután a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus végső szakaszában két éven át vagy alternatív igazgatási módszert alkalmaztak, vagy folytatták a jelenlegi módszer alkalmazását – nem teljesítik a kihasználtsági arányra vonatkozó előírást (azaz amelyek esetében a növekedés nem éri el az említett mechanizmus 3.b) pontja szerinti éves növekedési mértékek kétharmadát), az érdekelt exportáló tag(ok) kérésére a 4. pont első mondatában foglalt általános követelmény hatálya alá tartoznának. Ilyen kérés hiányában a felmerült aggállyal kapcsolatos ügy a végső szakaszban eltelt két év után akkor is „lezártnak” minősülne, ha a kihasználtsági arány előírt növekedését nem sikerült elérni. E javaslat célja annak biztosítása, hogy a mechanizmus végső szakaszában az ügyek „lezáruljanak” vagy „elrendeződjenek”. |
1.9. |
Egy másik kérdés, amely a közelmúltban merült fel e megbeszélések keretében, a kihasználatlan vámkontingensek esetén alkalmazandó mechanizmusból eredő kötelezettségek és az importáló tagok engedményes listájában esetlegesen szereplő egyedi vámkontingens-igazgatási rendelkezések közötti kapcsolatot érintette. A tagok általában elismerték a listákban szereplő engedmények és kötelezettségvállalások elsőbbségét, valamint azt, hogy határozat és az abban előírt mechanizmus a listában meghatározott kötelezettségvállalások eredményes teljesítésének előmozdítására szolgál, nem pedig e kötelezettségvállalások módosítására. E tekintetben a tagoknak a kihasználatlan vámkontingensek esetén alkalmazandó mechanizmus 5. pontja nyújtott támpontot, amely egyértelmű hierarchiát állít fel az érintett megállapodások (amelyek az 1994. évi GATT II. cikkének (7) bekezdése értelmében a tagok engedményes listáit is magukban foglalják) szerinti kötelezettségek és a mechanizmus rendelkezései között, mivel kimondja, hogy „ellentmondás esetén az érintett megállapodások rendelkezései az irányadók”. |
1.10. |
A megbeszélések eredményeként a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus 4. pontjának jövőbeli alkalmazásáról szóló határozat (e jelentés mellékletében található) javasolt tervezete a következő elemeket tartalmazza:
|
1.11. |
A határozat 14. pontja értelmében az Általános Tanácsnak a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus 4. pontjával kapcsolatos ajánlásaiban rendelkezni kell a különleges és megkülönböztetett elbánásról. E tekintetben a 4. pont jövőbeli alkalmazásával kapcsolatos ajánlásokat tartalmazó határozattervezet a javasolt 4.b) pontban megtartja a különleges és megkülönböztetett elbánásra vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket, mivel úgy rendelkezik, hogy a fejlődő országok közé tartozó importáló tagok a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus végső szakaszában folytathatják a jelenlegi vámkontingens-igazgatási módszer alkalmazását, illetve dönthetnek úgy, hogy alternatív igazgatási módszert alkalmaznak, és a kihasználtsági arány előírt növekedésének igazolásával rendezhetik az ügyet. Ez a határozat jelenlegi 4. pontjában szereplő lehetőség változatlanul megmarad. Ha a következő két évben a fejlődő országok közé tartozó adott importáló tag az ismertetett körülmények között nem éri el a kihasználtsági arány növekedésének előírt mértékét, a javasolt határozat kötelezheti arra, hogy alkalmazza a jelenlegi 4. pont első részében meghatározott „általános” követelményt (azaz az érkezési sorrend elvének alkalmazását a vámeljárásban, illetve az automatikus engedélyezést). Megjegyzendő, hogy a szóban forgó rendelkezés alkalmazására vonatkozó követelmény az említett két év elteltével sem válik automatikussá. Ehelyett a javasolt kötelezettség kizárólag az érintett exportáló tag(ok) kérelme alapján lenne alkalmazandó. Amennyiben nem érkezik ilyen kérelem, a kihasználatlansággal kapcsolatos ügyet a „lezárva” minősítéssel kell ellátni akkor is, ha a fejlődő országok közé tartozó importáló tag nem teljesítette a kihasználtsági arányra vonatkozó előírást. |
1.12. |
A Mezőgazdasági Bizottság 2021. november 9-re újból összehívta 99. rendes ülését abból a célból, hogy a tagok folytassák a vámkontingensek igazgatásáról szóló bali határozat végrehajtására vonatkozó, felfüggesztett 2 D.i. napirendi pont megvitatását. Az említett ülésen a bizottság megállapodott abban, hogy az e jelentés mellékletében található határozattervezetet (1) továbbítja az Általános Tanácsnak megvitatásra, majd ezt követően a 12. miniszteri konferencia elé terjeszti abból a célból, hogy a miniszterek határozzanak az elfogadásáról. |
(1) Néhány tag jelezte, hogy több időre lenne szüksége ahhoz, hogy lefolytassa a szükséges egyeztetéseket országának illetékeseivel.
MELLÉKLET
A miniszteri konferencia,
tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezmény (a továbbiakban: WTO-egyezmény) IX. cikkének (1) bekezdésére,
figyelembe véve a mezőgazdasági megállapodás 2. cikkében meghatározott mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingens-igazgatási rendelkezésekről szóló egyetértési megállapodás tárgyában 2013. december 7-én hozott, 2013. december 11-i keltezésű miniszteri határozatot (WT/MIN(13)/39-WT/L/914, a továbbiakban: a vámkontingensek igazgatásáról szóló bali határozat),
emlékeztetve a vámkontingensek igazgatásáról szóló bali határozat alkalmazásának felülvizsgálatára vonatkozó, a G/AG/29 dokumentum 2. mellékletében foglalt, az Általános Tanács által annak 2019. december 9–10-i ülésén jóváhagyott ajánlásokra,
felismerve, hogy a fent említett ajánlások 1. pontja 2021. december 31-ét jelölte meg a vámkontingensek igazgatásáról szóló bali határozat A. melléklete 4. pontjának jövőbeli alkalmazására vonatkozó határozat meghozatalának határidejeként,
a következőképpen határoz:
1. |
A vámkontingensek igazgatásáról szóló bali határozat A. mellékletének 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
2. |
Következésképpen a vámkontingensek igazgatásáról szóló bali határozat 13–15. pontja és B. melléklete a továbbiakban nem alkalmazandó. |
(2) Az importáló tag által végrehajtott intézkedések és korrekciók nem módosíthatják és nem korlátozhatják az adott vámkontingensből országspecifikus részesedéssel bíró tagok jogait az országspecifikus részesedésük tekintetében.
(3) Amennyiben ellentmondás áll fenn a különböző rendelkezések között, a vámkontingensek vonatkozásában az importáló tag engedményes listájában meghatározott behozatali szabályok az irányadók.