11.3.2020 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 74/1 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2020/389 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2019. október 31.)
a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös érdekű projektek uniós listája tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 347/2013/EU rendelet létrehozza az olyan közös érdekű projektek kijelölésének, megtervezésének és végrehajtásának keretét, amelyekre szükség van a villamos energia, a földgáz és a kőolaj kapcsán meghatározott kilenc földrajzilag stratégiai jelentőségű infrastruktúra-prioritásnak minősülő folyosó, valamint az intelligens hálózatok, a villamosenergia-szupersztrádák és a szén-dioxid-szállítási hálózatok kapcsán meghatározott három uniós infrastruktúra-prioritásnak minősülő terület megvalósításához. |
(2) |
A Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy összeállítsa a közös érdekű projektek uniós listáját (a továbbiakban: uniós lista). |
(3) |
A közös érdekű projektek listáját kétévente kell összeállítani, ezért a meglévő listát ideje új listával felváltani. |
(4) |
A 347/2013/EU rendelet 3. cikkében említett regionális csoportok értékelték az uniós listára történő felvételre javasolt projekteket, és megerősítették, hogy azok megfelelnek a szóban forgó rendelet 4. cikkében meghatározott kritériumoknak. |
(5) |
A regionális csoportok szakértői szintű ülésein megállapodás született a közös érdekű projektek regionális listáinak tervezetéről. Miután az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) 2019. szeptember 25-én véleményt nyilvánított az értékelési kritériumok és a költség-haszon elemzés minden régióban egységes alkalmazásáról, a regionális csoportok döntéshozó testületei 2019. október 4-én elfogadták a regionális listákat. A 347/2013/EU rendelet 3. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a regionális listák elfogadását megelőzően valamennyi projektjavaslat megkapta azon tagállamok jóváhagyását, amelyek területét az adott projekt érinti. |
(6) |
Az uniós listára történő felvételre javasolt projektekről egyeztetések zajlottak az érintett érdekelt feleket – többek között az energiatermelőket, az elosztórendszer-üzemeltetőket és az elosztókat – képviselő szervezetekkel, valamint fogyasztói és környezetvédelmi szervezetekkel. |
(7) |
A közös érdekű projekteket a transzeurópai energia-infrastruktúra szempontjából stratégiai jelentőségű prioritásonként, a 347/2013/EU rendelet I. mellékletében meghatározott sorrendben kell feltüntetni a listán. Az uniós lista nem tartalmazhat semmiféle rangsort a projektek között. |
(8) |
A közös érdekű projekteknek vagy önálló projektekként, vagy – ha egymással összefüggő vagy (potenciálisan) versenyben álló projektekről van szó – több közös érdekű projektből álló klaszterek részeként kell szerepelniük a listán. |
(9) |
Az uniós lista különböző fejlettségi szintű közös érdekű projekteket tartalmaz, néhány közülük még az előzetes megvalósíthatósági, a megvalósíthatósági, az engedélyezési vagy a kiépítési szakaszban van. A korai szakaszban lévő közös érdekű projektek esetében tanulmányokra lehet szükség annak bizonyítására, hogy az adott projektek műszakilag és gazdaságilag életképesek, valamint hogy megfelelnek az uniós jogszabályoknak, ideértve a környezetvédelmi szabályozást is. Ebben az összefüggésben a potenciális negatív környezeti hatásokat indokolt megfelelő módon meghatározni, értékelni, elkerülni, illetve mérsékelni. |
(10) |
A projekteknek az uniós listájára való felvétele nem érinti a vonatkozó környezeti hatásvizsgálat eredményét és az engedélyezési eljárás kimenetelét. A 347/2013/EU rendelet 5. cikke (8) bekezdésének értelmében amennyiben egy projekt nem felel meg az uniós jognak, eltávolítható az uniós listáról. A közös érdekű projektek végrehajtását, beleértve a vonatkozó szabályozásnak való megfelelésüket, a szóban forgó rendelet 5. cikke alapján nyomon kell követni. |
(11) |
A 347/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 347/2013/EU rendelet VII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2019. október 31-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
MELLÉKLET
A 347/2013/EU rendelet VII. melléklete helyébe a következő szöveg lép:
„VII. MELLÉKLET
A KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK UNIÓS LISTÁJA (»UNIÓS LISTA«)
a 3. cikk (4) bekezdése szerint
A. AZ UNIÓS LISTA ÖSSZEÁLLÍTÁSAKOR ALKALMAZOTT ELVEK
1. Közös érdekű projektek klaszterei
Az egymással összefüggő, potenciálisan vagy ténylegesen versenyben álló projektek klaszterekbe rendezhetők. A közös érdekű projektek klasztereinek a következő típusai kerülnek létrehozásra:
a) |
az egymással összefüggő közös érdekű projektekből álló klaszterek így szerepelnek: »X klaszter, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:«. Az ilyen klaszter olyan közös érdekű projektek azonosítására szolgál, amelyek ugyanazzal az országok közötti szűk keresztmetszettel foglalkoznak, és amelyek közös megvalósítása révén szinergiák teremthetők. Ebben az esetben valamennyi közös érdekű projektet végre kell hajtani annak érdekében, hogy az EU egészére kiterjedő előnyök érzékelhetők legyenek; |
b) |
az egymással potenciálisan versenyben álló közös érdekű projektekből álló klaszterek így szerepelnek: »X klaszter, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:«. Az ilyen klaszter esetében bizonytalanság áll fenn az országok közötti szűk keresztmetszetek mértékét illetően. Ebben az esetben nem szükséges a klaszterbe tartozó valamennyi közös érdekű projektet végrehajtani. A tervezéshez és megvalósításhoz szükséges engedélyektől és jóváhagyási eljárásoktól függően a piac határozza meg, hogy egy, több vagy az összes projekt valósuljon-e meg. A közös érdekű projektek szükségességét a projektek következő kijelölési folyamata keretében újra kell értékelni, többek között a kapacitási szükségletek tekintetében is; valamint |
c) |
az egymással versenyben álló közös érdekű projektekből álló klaszterek így szerepelnek: »X klaszter, amely az alábbi közös érdekű projektek egyikét foglalja magában:«. Az ilyen klaszter ugyanazzal a szűk keresztmetszettel foglalkozik. A szűk keresztmetszet mértéke azonban biztosabban meghatározható, mint az egymással potenciálisan versenyben álló közös érdekű projektekből álló klaszterek esetében, ezért a közös érdekű projektek közül csak egyet kell végrehajtani. A tervezéshez és megvalósításhoz szükséges engedélyektől és jóváhagyási eljárásoktól függően a piac határozza meg, hogy melyik közös érdekű projekt valósuljon meg. Szükség esetén a közös érdekű projektek következő kijelölési folyamata keretében újra kell értékelni a közös érdekű projektek megvalósításának szükségességét. |
Valamennyi közös érdekű projektre ugyanazok a 347/2013/EU rendeletben meghatározott jogok és kötelezettségek vonatkoznak.
2. Alállomások és kompresszorállomások kezelése
Az alállomások és az egyenáramú betétek, valamint a gázkompresszor-állomások a közös érdekű projektek részének tekintendők, ha földrajzilag a szállítási vezetéken találhatók. Az alállomások, az egyenáramú betétek, valamint a gázkompresszor-állomások külön projektnek tekintendők, és külön említendők az uniós listán, ha földrajzilag a szállítási vezetéktől eltérő helyen találhatók. A 347/2013/EU rendeletben meghatározott jogok és kötelezettségek vonatkoznak rájuk.
3. A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek és azok a projektek, amelyek más közös érdekű projektek részévé váltak
a) |
Az 1391/2013/EU rendeletben és az (EU) 2016/89 rendeletben megállapított uniós listán szereplő projektek közül több projekt az alábbi okok közül egyből vagy többől kifolyólag már nem tekinthető közös érdekű projektnek:
|
Az ilyen projektek (kivéve a már beüzemelt vagy 2019 végéig beüzemelésre kerülő projektek) következő uniós listára való felvételét mérlegelni lehet, amennyiben a jelenlegi uniós listára való felvétel megtagadását megalapozó okok időközben megszűnnek.
Az ilyen projektek nem közös érdekű projektek, de az átláthatóság és az egyértelműség érdekében az eredeti azonosító számukkal felsorolásra kerülnek a VII. melléklet C. pontjában »A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek« cím alatt.
b) |
Ezenkívül az 1391/2013/EU rendeletben és az (EU) 2016/89 rendeletben megállapított uniós listán szereplő projektek közül egyes projektek a végrehajtási folyamat során más közös érdekű projektek (klaszterek) szerves részévé váltak. Az ilyen projektek már nem tekinthetők önálló közös érdekű projektnek, de az átláthatóság és az egyértelműség érdekében az eredeti azonosító számukkal felsorolásra kerülnek a VII. melléklet C. pontjában »Azon projektek, amelyek most már más közös érdekű projektek szerves részét képezik« cím alatt. |
4. A »két szempontból is villamosenergia-szupersztrádának minősülő közös érdekű projektek« meghatározása
A két szempontból is villamosenergia-szupersztrádának minősülő közös érdekű projektek alatt olyan projektek értendők, amelyek egyszerre tartoznak a kiemelt jelentőségű villamosenergia-folyosók egyikéhez és a kiemelt jelentőségű tematikus területnek minősülő villamosenergia-szupersztrádákhoz.
B. A KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK UNIÓS LISTÁJA
1. Kiemelt jelentőségű folyosó: Északi-tengeri szélerőmű-hálózat (»NSOG«)
Szám |
Meghatározás |
||||||
1.3. |
Dánia–Németország klaszter, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||
1.6. |
A (jelenleg »Celtic Interconnector« projektként ismert) Franciaország–Írország összekapcsolás La Martyre (FR) és Great Island vagy Knockraha (IE) között |
||||||
1.7. |
A Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:
|
||||||
1.8. |
A (jelenleg »NordLink« projektként ismert) Németország–Norvégia klaszter
|
||||||
1.9. |
|
||||||
1.10. |
Az Egyesült Királyság–Norvégia összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:
|
||||||
1.12. |
Villamosenergia-tároló létesítmények klasztere az Egyesült Királyságban, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:
|
||||||
1.14. |
A (jelenleg »Viking Link« projektként ismert) Dánia–Egyesült Királyság összekapcsolás Revsing (DK) és Bicker Fen (UK) között |
||||||
1.15. |
Antwerpen (BE) és Kemsley (UK) környékének (jelenleg »Nautilus« projektként ismert) összekapcsolása |
||||||
1.16. |
Hollandia–Egyesült Királyság összekapcsolás |
||||||
1.17. |
Sűrített levegős energiatároló, Zuidwending (NL) |
||||||
1.18. |
A (jelenleg »iLand« projektként ismert) tengeri, szivattyús energiatározó, Belgium |
||||||
1.19. |
Egy vagy több (jelenleg »North Sea Wind Power Hub« projektként ismert) északi-tengeri elosztó központ rendszerösszekötőkkel az Északi-tenger mentén fekvő országokkal (Dánia, Németország, Hollandia) |
||||||
1.20. |
A (jelenleg »NeuConnect« projektként ismert) Németország–Egyesült Királyság összekapcsolás |
2. Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (»NSI West Electricity«)
Szám |
Meghatározás |
||||||
2.4. |
Codrongianos (IT), Lucciana (Korzika, FR) és Suvereto (IT) (jelenleg »SACOI 3« projektként ismert) összekapcsolása |
||||||
2.7. |
Aquitaine (FR) és Baszkföld (ES) (jelenleg »Biscay Gulf« projektként ismert) összekapcsolása |
||||||
2.9. |
A (jelenleg »Ultranet« projektként ismert) belső vezeték Osterath és Philippsburg (DE) között a nyugati határon való kapacitásnövelés érdekében |
||||||
2.10. |
A (jelenleg »Suedlink« projektként ismert) belső vezeték Brunsbüttel/Wilster és Großgartach/Bergrheinfeld-West (DE) között az északi és a déli határokon való kapacitásnövelés érdekében |
||||||
2.13. |
Az Írország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||
2.14. |
Thusis/Sils (CH) és Verderio Inferiore (IT) (jelenleg »Greenconnector« projektként ismert) összekapcsolása |
||||||
2.16. |
Belső vezetékek klasztere, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||
2.17. |
Portugália–Spanyolország összekapcsolás Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (korábban: Vila Fria/Viana do Castelo) és Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (korábban: Vila do Conde [PT]) között, ideértve a Beariz (ES), Fontefría (ES) és Ponte de Lima (PT) helyszíneken található alállomásokat |
||||||
2.18. |
Szivattyús villamosenergia-tározó vízerőművek kapacitásnövelése, Kaunertal, Tirol (AT) |
||||||
2.23. |
A (jelenleg »BRABO II + III« projektként ismert) belső vezetékek Belgium északi határánál Zandvliet és Lillo-Liefkenshoek (BE), valamint Liefkenshoek és Mercator (BE) között, ideértve egy Lillóban (BE) található alállomást |
||||||
2.27. |
|
||||||
2.28. |
|
||||||
2.29. |
Vízerőmű, Silvermines (IE) |
||||||
2.30. |
Szivattyús villamosenergia-tározó vízerőművek, Riedl (DE) |
3. Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában (»NSI East Electricity«)
Szám |
Meghatározás |
||||||||||
3.1. |
Ausztria–Németország klaszter, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||
3.4. |
Wurmlach (AT) és Somplago (IT) összekapcsolása |
||||||||||
3.7. |
Bulgária–Görögország klaszter Marica-Kelet 1 és N. Santa között, és a Bulgáriában szükséges megerősítések, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||
3.8. |
A (jelenleg »Fekete-tengeri folyosó« projektként ismert) Bulgária–Románia klaszter – kapacitásnövelés, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||
3.9. |
|
||||||||||
3.10. |
A (jelenleg »EUROASIA Interconnector« projektként ismert) Izrael–Ciprus–Görögország klaszter, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||
3.11. |
Belső vezetékek klasztere Csehországban, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||
3.12. |
A (jelenleg »SuedOstLink« projektként ismert) belső vezeték Németországban Wolmirstedt és az Isar között a belső észak–déli szállítási kapacitás növelésére |
||||||||||
3.14. |
A (jelenleg »GerPol Power Bridge« projektként ismert) Lengyelországban több ponton végzett belső megerősítés, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||
3.16. |
|
||||||||||
3.17. |
Magyarország és Szlovákia összekapcsolása Sajóvánka (HU) és Rimaszombat (Rimavská Sobota) (SK) között |
||||||||||
3.21. |
Salgareda (IT) és a Divača–Bericevo régió (SI) összekapcsolása |
||||||||||
3.22. |
A (jelenleg »Mid Continental East Corridor« projektként ismert) Románia–Szerbia klaszter, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||
3.23. |
Szivattyús villamosenergia-tározó vízerőművek, Yadenitsa (BG) |
||||||||||
3.24. |
Szivattyús villamosenergia-tározó vízerőművek, Amfilochia (EL) |
||||||||||
3.27. |
Szicília (IT) és Tunézia (TU) (jelenleg »ELMED« projektként ismert) összekapcsolása |
4. Kiemelt jelentőségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve (»BEMIP Electricity«)
Szám |
Meghatározás |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.2. |
A (jelenleg »Harmadik összekapcsolás« [Third interconnection] projektként ismert) Észtország–Lettország klaszter Kilingi-Nõmme és Riga között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.4. |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.5. |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.6. |
Szivattyús villamosenergia-tározó vízerőművek, Észtországban |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.7. |
Szivattyús villamosenergia-tározó vízerőművek kapacitásnövelése, Kruonis (LT) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.8. |
A balti államok villamosenergia-rendszerének integrálása és szinkronizálása az európai hálózatokkal, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.10. |
A (jelenleg »Harmadik Finnország–Svédország összekapcsolás« [Third interconnection Finland – Sweden] projektként ismert) Finnország–Svédország klaszter, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
5. Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú gázhálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (»NSI West Gas«)
Szám |
Meghatározás |
5.3. |
Shannon LNG-terminál és összekötő vezeték (IE) |
5.19. |
Máltának az európai gázhálózathoz kapcsolása – gázvezeték-összeköttetés Olaszországgal Gelánál |
5.21. |
Alacsonyról magas fűtőértékű gázra való átállás Franciaországban és Belgiumban |
6. Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak-déli irányú gázhálózati összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában (»NSI East Gas«)
Szám |
Meghatározás |
||||||||||||||
6.2. |
Lengyelország–Szlovákia–Magyarország összekapcsolás a kapcsolódó belső megerősítésekkel, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
valamint
|
||||||||||||||
6.5. |
Krk klaszter – LNG-terminál és -csővezeték Magyarország és további országok felé –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||||||
6.8. |
A balkáni gázelosztó központot lehetővé tevő infrastruktúra-fejlesztések és -erősítések klasztere, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||||||||||
6.9. |
|
||||||||||||||
6.20. |
A délkelet-európai föld alatti gáztároló kapacitások fejlesztésére irányuló projektek klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:
és egy az alábbi közös érdekű projektek közül:
|
||||||||||||||
6.23. |
Magyarország–Szlovénia–Olaszország összekapcsolás (Nagykanizsa (HU) – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendva (Lendava) (SI) – Kidričevo (SI) – Ajdovščina (SI) – Šempeter (SI) – Gorizia (IT)) |
||||||||||||||
6.24. |
Klaszter – (a jelenleg »ROHUAT/BRUA« projektként ismert) szakaszos kapacitásbővítés a (Bulgária)–Románia–Magyarország–(Ausztria) kétirányú átviteli folyosón, amelynek célja, hogy a Románia–Magyarország összekapcsolásban lehetővé tegye az 1. szakaszban 1,75 milliárd m3/év, a 2. szakaszban pedig 4,4 milliárd m3/év földgáz szállítását, és új fekete-tengeri források kiaknázását a 2. szakaszban:
|
||||||||||||||
6.26. |
|
||||||||||||||
6.27. |
LNG, Gdansk (PL) |
7. Kiemelt jelentőségű folyosó: Déli gázfolyosó (»SGC«)
Szám |
Meghatározás |
||||||
7.1. |
Közös érdekű projektek klasztere – integrált, specifikus és méretezhető szállítási infrastruktúra és kapcsolódó berendezések a Kaszpi-tenger térségében található új forrásokból legalább 10 milliárd m3/év földgáz Azerbajdzsánon, Grúzián és Törökországon keresztül az EU piacaira (Görögországba és Olaszországba) történő szállítására –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||
7.3. |
Infrastruktúrafejlesztési közös érdekű projektek klasztere a kelet-mediterrán gázkészletekből származó új gáz szállítására, beleértve a következőket:
és ennek függvényében az alábbi közös érdekű projektek:
|
||||||
7.5. |
A ciprusi gázinfrastruktúra fejlesztése (jelenleg »Ciprus Gas2EU« projektként ismert) |
8. Kiemelt jelentőségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve a gázenergia területén (»BEMIP Gas«)
Szám |
Meghatározás |
||||
8.2. |
Infrastruktúra-korszerűsítések klasztere a Balti-tenger keleti régiójában, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||
8.3. |
Infrastruktúraklaszter, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||
8.5. |
A (jelenleg »GIPL« projektként ismert) Lengyelország–Litvánia összekapcsolás |
9. Kiemelt jelentőségű folyosó: Olajszállítási hálózati összeköttetések Közép-Kelet-Európában (»OSC«)
Szám |
Meghatározás |
||||
9.1. |
Adamowo–Brody csővezeték: az Uktransnafta részvénytársaság Brodyban (Ukrajna) található kezelőtelepét és az adamowói olajtárolót (Lengyelország) összekötő csővezeték |
||||
9.2. |
Pozsony (Bratislava)–Schwechat csővezeték: Schwechatot (Ausztria) és Pozsonyt (Bratislavát) (Szlovák Köztársaság) összekötő csővezeték |
||||
9.4. |
Litvinov (Csehország)–Spergau (Németország) csővezeték: a Barátság kőolajvezeték meghosszabbítási projektje a TRM Spergau finomítóig |
||||
9.5. |
Klaszter – pomerániai csővezeték (Lengyelország) –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||
9.6. |
TAL Plus: a TAL csővezeték kapacitásnövelése Trieszt (Olaszország) és Ingolstadt (Németország) között |
10. Kiemelt tematikus terület: intelligens hálózatok kiépítése
Szám |
Meghatározás |
10.3. |
SINCRO.GRID (Szlovénia, Horvátország) – Szinergikus, érett technológián alapuló megoldások innovatív integrációja a szlovén és a horvát villamosenergia-rendszerek működési biztonságának egyidejű növelése érdekében |
10.4. |
ACON (Csehország, Szlovákia) – Az ACON (Again COnnected Networks, ismét csatlakoztatott hálózatok) fő célja a cseh és a szlovák villamosenergia-piacok integrációjának előmozdítása |
10.6. |
Smart Border Initiative (Franciaország, Németország) – A kezdeményezés összekapcsolja a Franciaország és Németország által kidolgozott szakpolitikákat annak érdekében, hogy az energetikai átállásra vonatkozó stratégiáikban és az európai piaci integrációban támogassa városaikat és területeiket |
10.7. |
Duna InGrid (Magyarország, Szlovákia) – a projekt a villamosenergia-hálózatirányítás határokon átnyúló koordinációját javítja, az adatgyűjtés és -csere intelligenssé tételére helyezve a hangsúlyt |
10.8. |
Adathíd (Észtország, Lettország, Litvánia, Dánia, Finnország, Franciaország) – célja egy közös európai adathídplatform létrehozása, amely lehetővé teszi a különböző adattípusok (intelligens fogyasztásmérési adatok, hálózati működési adatok, piaci adatok) integrálását annak érdekében, hogy méretezhető és megismételhető megoldásokat lehessen kidolgozni az EU számára |
10.9. |
Határokon átnyúló rugalmassági projekt (Észtország, Finnország) – célja a megújuló energiaforrások integrálásának támogatása és az ellátás biztonságának növelése az Észtország, Finnország és Aaland számára biztosított, az elosztott energiatermelés keretében lehetővé váló határokon átnyúló rugalmassági szolgáltatások révén |
11. Kiemelt tematikus terület: villamosenergia-szupersztrádák
A két szempontból is villamosenergia-szupersztrádának minősülő közös érdekű projektek listája
Szám |
Meghatározás |
||||||
Kiemelt jelentőségű folyosó: Északi-tengeri szélerőmű-hálózat (»NSOG«) |
|||||||
1.3. |
Dánia–Németország klaszter, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||
1.6. |
A (jelenleg »Celtic Interconnector« projektként ismert) Franciaország–Írország összekapcsolás La Martyre (FR) és Great Island vagy Knockraha (IE) között |
||||||
1.7. |
A Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:
|
||||||
1.8. |
A (jelenleg »NordLink« projektként ismert) Németország–Norvégia klaszter
|
||||||
1.10. |
Az Egyesült Királyság–Norvégia összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:
|
||||||
1.14. |
A (jelenleg »Viking Link« projektként ismert) Dánia–Egyesült Királyság összekapcsolás Revsing (DK) és Bicker Fen (UK) között |
||||||
1.15. |
Antwerpen (BE) és Kemsley (UK) környékének (jelenleg »Nautilus« projektként ismert) összekapcsolása |
||||||
1.16. |
Hollandia–Egyesült Királyság összekapcsolás |
||||||
1.19. |
Egy vagy több (jelenleg »North Sea Wind Power Hub« projektként ismert) északi-tengeri elosztó központ rendszerösszekötőkkel az Északi-tenger mentén fekvő országokkal (Dánia, Németország, Hollandia) |
||||||
1.20. |
A (jelenleg »NeuConnect« projektként ismert) Németország–Egyesült Királyság összekapcsolás |
||||||
Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (»NSI West Electricity«) |
|||||||
2.7. |
Aquitaine (FR) és Baszkföld (ES) (jelenleg »Biscay Gulf« projektként ismert) összekapcsolása |
||||||
2.9. |
A (jelenleg »Ultranet« projektként ismert) belső vezeték Osterath és Philippsburg (DE) között a nyugati határon való kapacitásnövelés érdekében |
||||||
2.10. |
A (jelenleg »Suedlink« projektként ismert) belső vezeték Brunsbüttel/Wilster és Großgartach/Bergrheinfeld-West (DE) között az északi és a déli határokon való kapacitásnövelés érdekében |
||||||
2.13. |
Az Írország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||
Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában (»NSI East Electricity«) |
|||||||
3.10. |
A (jelenleg »EUROASIA Interconnector« projektként ismert) Izrael–Ciprus–Görögország klaszter, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:
|
||||||
3.12. |
A (jelenleg »SuedOstLink« projektként ismert) belső vezeték Németországban Wolmirstedt és az Isar között a belső észak–déli szállítási kapacitás növelésére |
12. Határokon átnyúló szén-dioxid-szállítási hálózat
Szám |
Meghatározás |
12.2. |
A »CO2-Sapling Project« az Acorn teljes szén-dioxid-leválasztási és -tárolási lánc szállítási infrastruktúra- összetevője (Egyesült Királyság, a további szakaszokban Hollandia, Norvégia). |
12.3. |
A »CO2 TransPorts« projekt célja olyan infrastruktúra létrehozása, amely lehetővé teszi a Rotterdamból, Antwerpenből és az északi-tengeri kikötőkből származó CO2 nagy volumenű leválasztását, szállítását és tárolását. |
12.4. |
A »Northern lights« projekt egy kereskedelmi projekt több európai (egyesült királyságbeli, írországi, belgiumi, hollandiai, franciaországi, svédországi) CO2-leválasztási kezdeményezés között a CO2-szállítás határokon átnyúló összekapcsolásának megvalósítására és a leválasztott CO2-nek hajóval a norvég kontinentális talapzaton található tárolóhelyre szállítására. |
12.5. |
Az »Athos« projekt egy, a hollandiai ipari területekről származó CO2 elszállítására szolgáló infrastruktúrát vázol föl, amely máshonnan, például Írországból és Németországból is fogadna CO2-t. Az elképzelés lényege egy nyílt hozzáférésű, határokon átnyúló, átjárható, nagy volumenű szállítási struktúra kialakítása. |
12.6. |
Az »Ervia Cork« projekt célja a szárazföldi és a part menti földgázvezetékek más célra való felhasználása, valamint új CO2-vezeték építése a nehézipar szén-dioxid-leválasztási, -hasznosítási és -tárolási projektjeiből, valamint a kombinált ciklusú gázturbinákból származó leválasztott CO2 raktározási létesítménybe történő szállítása céljából. |
C. A KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTNEK MÁR NEM TEKINTHETŐ PROJEKTEK LISTÁJA ÉS AZON PROJEKTEK LISTÁJA, AMELYEKET A KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK MÁSODIK ÉS/VAGY HARMADIK LISTÁJÁN MÁS KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTBE INTEGRÁLTAK
1. Kiemelt jelentőségű folyosó: Északi-tengeri szélerőmű-hálózat (»NSOG«)
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
1.1.1. |
1.1.2. |
1.1.3. |
1.2. |
1.3.2. |
1.4. |
1.5. |
1.7.4. |
1.8.2. |
1.9.2. |
1.9.3. |
1.9.4. |
1.9.5. |
1.9.6. |
1.11.1. |
1.11.2. |
1.11.3. |
1.11.4. |
1.12.1. |
1.12.2. |
1.12.5. |
2. Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (»NSI West Electricity«)
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
2.2.1. |
2.2.2. |
2.2.3. |
2.2.4. |
2.3.1. |
2.3.2. |
2.5.1. |
2.5.2. |
2.6. |
2.8. |
2.11.1. |
2.11.2. |
2.11.3. |
2.12. |
2.15.1. |
2.15.2. |
2.15.3. |
2.15.4. |
2.16.2. |
2.19. |
2.20. |
2.21. |
2.22. |
2.24. |
2.25.1. |
2.25.2. |
2.26. |
2.28.1. |
Azon projektek, amelyeket a közös érdekű projektek második és/vagy harmadik listáján más közös érdekű projektbe integráltak |
|
A projekt eredeti azonosító száma |
Azon közös érdekű projekt száma, amelyikbe a projektet integrálták |
2.1. |
3.1.4. |
3. Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában (»NSI East Electricity«)
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
3.1.3. |
3.2.1. |
3.2.2. |
3.2.3. |
3.3. |
3.5.1. |
3.5.2. |
3.6.1. |
3.6.2. |
3.8.2. |
3.8.3. |
3.8.6. |
3.9.2. |
3.9.3. |
3.9.4. |
3.10.3. |
3.13. |
3.14.1. |
3.15.1. |
3.15.2. |
3.16.2. |
3.16.3. |
3.18.1. |
3.18.2. |
3.19.2. |
3.19.3. |
3.20.1. |
3.20.2. |
3.22.5. |
3.25. |
3.26. |
Azon projektek, amelyeket a közös érdekű projektek második és/vagy harmadik listáján más közös érdekű projektbe integráltak |
|
A projekt eredeti azonosító száma |
Azon közös érdekű projekt száma, amelyikbe a projektet integrálták |
3.19.1. |
3.22.5. |
4. Kiemelt jelentőségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve (»BEMIP Electricity«)
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
4.1. |
4.4.1. |
4.5.1. |
4.5.3. |
4.5.4. |
4.5.5. |
4.8.5. |
4.8.6. |
Azon projektek, amelyeket a közös érdekű projektek második és/vagy harmadik listáján más közös érdekű projektbe integráltak |
|
A projekt eredeti azonosító száma |
Azon közös érdekű projekt száma, amelyikbe a projektet integrálták |
4.3. |
4.8.9. |
4.9. |
4.8.9. |
5. Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú gázhálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (»NSI West Gas«)
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
5.1.1. |
5.1.2. |
5.1.3. |
5.2. |
5.4.1. |
5.4.2. |
5.5.1. |
5.5.2. |
5.6. |
5.7.1. |
5.7.2. |
5.9. |
5.10. |
5.11. |
5.12. |
5.13. |
5.14. |
5.15.1. |
5.15.2. |
5.15.3. |
5.15.4. |
5.15.5. |
5.16. |
5.17.1. |
5.17.2. |
5.18. |
5.20. |
Azon projektek, amelyeket a közös érdekű projektek második és/vagy harmadik listáján más közös érdekű projektbe integráltak |
|
A projekt eredeti azonosító száma |
Azon közös érdekű projekt száma, amelyikbe a projektet integrálták |
5.8.1. |
5.5.2. |
5.8.2. |
5.5.2. |
6. Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak-déli irányú gázhálózati összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában (»NSI East Gas«)
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
6.2.10. |
6.2.11. |
6.2.12. |
6.2.14. |
6.3. |
6.4. |
6.5.3. |
6.5.4. |
6.5.6. |
6.7. |
6.8.3. |
6.9.2. |
6.9.3. |
6.11. |
6.12. |
6.16. |
6.17. |
6.19. |
6.20.1. |
6.20.5. |
6.21. |
6.22.1. |
6.22.2. |
6.24.1. Törölt tétel: Románia és Magyarország közötti kétirányú szállításra alkalmas infrastruktúra: a magyarországi szakasz 1. szakasza, kompresszorállomás Csanádpalotán Törölt tétel: GCA, mosonmagyaróvári kompresszorállomás (fejlesztés az osztrák oldalon) |
6.24.4. Törölt tétel: Ercsi–Százhalombatta gázvezeték (HU) Törölt tétel: Románia és Magyarország közötti kétirányú szállításra alkalmas infrastruktúra: a magyarországi szakasz 1. szakasza, kompresszorállomás Csanádpalotán |
6.24.10. |
6.25.1. |
6.25.2. |
6.25.4. |
Azon projektek, amelyeket a közös érdekű projektek második és/vagy harmadik listáján más közös érdekű projektbe integráltak |
|
A projekt eredeti azonosító száma |
Azon közös érdekű projekt száma, amelyikbe a projektet integrálták |
6.1.1. |
6.2.10. |
6.1.2. |
6.2.11. |
6.1.3. |
6.2.11. |
6.1.4. |
6.2.11. |
6.1.5. |
6.2.11. |
6.1.6. |
6.2.11. |
6.1.7. |
6.2.11. |
6.1.8. |
6.2.2. |
6.1.9. |
6.2.11. |
6.1.10. |
6.2.2. |
6.1.11. |
6.2.2. |
6.1.12. |
6.2.12. |
6.2.3. |
6.2.2. |
6.2.4. |
6.2.2. |
6.2.5. |
6.2.2. |
6.2.6. |
6.2.2. |
6.2.7. |
6.2.2. |
6.2.8. |
6.2.2. |
6.2.9. |
6.2.2. |
6.5.2. |
6.5.6. |
6.6. |
6.26.1. |
6.8.4. |
6.25.4. |
6.13.1. |
6.24.4. |
6.13.2. |
6.24.4. |
6.13.3. |
6.24.4. |
6.14. |
6.24.1. |
6.15.1. |
6.24.10. |
6.15.2. |
6.24.10. |
6.18. |
7.3.4. |
6.24.2. |
6.24.1. |
6.24.3. |
6.24.1. |
6.24.5. |
6.24.4. |
6.24.6. |
6.24.4. |
6.24.7. |
6.24.4. |
6.24.8. |
6.24.4. |
6.24.9. |
6.24.4. |
6.25.3. |
6.24.10. |
6.26.2. |
6.26.1. |
6.26.3. |
6.26.1. |
6.26.4. |
6.26.1. |
6.26.5. |
6.26.1. |
6.26.6. |
6.26.1. |
7. Kiemelt jelentőségű folyosó: Déli gázfolyosó (»SGC«)
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
7.1.1. Törölt tétel: Transzanatóliai gázvezeték |
7.1.2. |
7.1.5. |
7.1.7. |
7.2.1. |
7.2.2. |
7.2.3. |
7.4.1. |
7.4.2. |
Azon projektek, amelyeket a közös érdekű projektek második és/vagy harmadik listáján más közös érdekű projektbe integráltak |
|
A projekt eredeti azonosító száma |
Azon közös érdekű projekt száma, amelyikbe a projektet integrálták |
7.1.6. |
7.1.3. |
7.1.4. |
7.3.3. |
7.3.2. |
7.5. |
8. Kiemelt jelentőségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve a gázenergia területén (»BEMIP Gas«)
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
8.1.1. |
8.1.2.1. |
8.1.2.2. |
8.1.2.3. |
8.1.2.4. |
8.2.2. |
8.2.3. |
8.4. |
8.6. |
8.7. |
8.8. |
9. Kiemelt jelentőségű folyosó: Olajszállítási hálózati összeköttetések Közép-Kelet-Európában (»OSC«)
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
9.3. |
10. Kiemelt tematikus terület: intelligens hálózatok kiépítése
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
10.1. |
10.2. |
10.5. |
11. Kiemelt tematikus terület: villamosenergia-szupersztrádák
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
1.5. |
1.7.4. |
2.2. |
2.4. |
2.5.1. |
3.1.3. |
4.1. |
12. Kiemelt tematikus terület: határokon átnyúló szén-dioxid-szállítási hálózat
A közös érdekű projektnek már nem tekinthető projektek azonosító száma |
12.1. |