18.6.2019 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 161/1 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2019/981 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2019. március 8.)
a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről szóló (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II) és különösen annak 35. cikke (9) bekezdésére, 50. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, 56. cikkére, 86. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, 97. cikkének (1) bekezdésére, 111. cikke (1) bekezdésének a), b), c), e), f), fa), i), j), k) és l) pontjára, 211. cikkének (2) bekezdésére és 234. cikkére,
mivel:
(1) |
A biztosítók és viszontbiztosítók által a 2009/138/EK irányelv alkalmazásának első évei alatt szerzett tapasztalatok felhasználásával felül kell vizsgálni a szavatolótőke-szükséglet standard formula szerinti számításához használt módszereket, feltevéseket és standard paramétereket. |
(2) |
Az InvestEU program létrehozásáról szóló új rendeletre irányuló bizottsági javaslat (2) az uniós szintű piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére összpontosít. A javaslat emellett magában foglalja az InvestEU Tanácsadó Platform és az InvestEU Portál fejlesztését is – előbbi a stabil beruházási projektportfólió-tervek kialakítását támogatná, utóbbi pedig könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát adatbázist biztosítana a befektetők számára a beruházási projektekről. Az InvestEU ezáltal támogatná a kis- és középvállalkozások finanszírozására szolgáló, kötvények, hitelek vagy magántőke-befektetések, valamint más hosszú távú tőkebefektetések formájában megvalósuló befektetéseket. A szavatoló tőke standard formula szerinti számítása a zártkörűen kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a magántőke-befektetések és a hosszú távú tőkebefektetések tekintetében nem tartalmaz konkrét szabályokat. Mivel az ilyen befektetések az InvestEU Portál révén várhatóan könnyebben hozzáférhetőek lesznek, célszerű ilyen konkrét szabályokat bevezetni. Emellett a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló 2015. szeptember 30-i cselekvési terv értelmében fokozni kell az európai beruházások szintjét, és meg kell könnyíteni az európai kis- és középvállalkozások tőke- és hitelfinanszírozáshoz való hozzáférését. A magántőke-befektetések és a zártkörűen kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok prudenciális kezelésének módosításával ezért fel kell számolni az említett eszközkategóriákra irányuló befektetések indokolatlan akadályait. |
(3) |
A biztosítási ágazatban működő és az egyéb pénzügyi ágazatokban működő gazdasági szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a biztosítókra és viszontbiztosítókra alkalmazandó rendelkezések egy részét össze kell hangolni a hitelintézetekre és a pénzügyi intézményekre alkalmazandó rendelkezésekkel, amennyiben ez az összehangolás arányos az ágazatok különböző üzleti modelljeivel. |
(4) |
Az elfogadott központi szerződő felekkel szembeni kereskedési kitettségekre alkalmazható az elfogadott központi szerződő felek által biztosított többoldalú nettósítási és veszteségmegosztási mechanizmus. Az említett kereskedési kitettségek alacsonyabb partner-hitelkockázatnak vannak kitéve, és ezért indokolt, hogy alacsonyabb szavatolótőke-követelmények vonatkozzanak rájuk, mint a központi szerződő felek mechanizmusában részt nem vevő szerződő felekkel szembeni kitettségekre. A 2009/138/EK irányelv 111. cikke (1) bekezdésének fa) pontjával összhangban a partner általi nemteljesítési kockázat standard formula szerinti számításakor az elfogadott központi szerződő felekkel szembeni kereskedési kitettségeket a hitelintézetekkel és pénzügyi intézményekkel szembeni kitettségekre alkalmazandó tőkekövetelményeknek megfelelő módon kell kezelni. |
(5) |
A hosszú távú fenntartható növekedésre vonatkozó uniós célkitűzéshez való hozzájárulás érdekében elő kell segíteni a biztosítók zártkörűen kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba való befektetéseit. E célból meg kell határozni azokat a kritériumokat, amelyek révén a biztosító vagy viszontbiztosító saját belső hitelminősítése alapján 2. vagy 3. hitelminőségi besorolást rendelhet azokhoz a kötvényekhez és hitelekhez, amelyek esetében nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet hitelminősítése. |
(6) |
A vonatkozó kockázatmentes hozamgörbével kapcsolatos technikai információk meghatározásához használt adatok lényeges változásai azt eredményezhetik, hogy a múltban használt adatforrások már nem állnak rendelkezésre. Ezen túlmenően az adatok jobb rendelkezésre állása elavulttá teheti a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbével kapcsolatos technikai információk meghatározásához használt technikákat. A piaci feltételek lényeges változásai szükségessé tehetik a paraméterek, köztük a végső határidős kamatláb, a kockázatmentes hozamgörbe extrapolálására vonatkozó kezdőpont vagy a végső határidős kamatlábhoz igazodó konvergencia-időszak – újbóli értékelését is. Meg kell ezért állapítani az annak értékelésére szolgáló feltételeket, hogy a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbével kapcsolatos technikai információk meghatározásához használt adatok és technikák potenciális változásai arányosak-e a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbével kapcsolatos technikai információk meghatározására szolgáló módszerek átláthatóságára, óvatosságára, megbízhatóságára és következetességére vonatkozó célokkal. Ezzel összefüggésben az EIOPA-nak értékelést kell benyújtania a Bizottsághoz a módosított technikák, adatspecifikációk vagy paraméterek hatásáról és a lényeges adatváltozás miatti módosítás arányosságáról. |
(7) |
A vonatkozó kockázatmentes hozamgörbével kapcsolatos technikai információk átlátható, prudens, megbízható és következetes módszerekkel való tartós meghatározását illető célkitűzésnek érvényesülnie kell a komponensek és különösen a volatilitási kiigazítás szintjén is. Az átláthatóság, prudensség, megbízhatóság és tartós következetesség érdekében a 2009/138/EK irányelv 77f. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottsági felülvizsgálat részeként felül kell vizsgálni a volatilitási kiigazításra vonatkozó technikai információk meghatározásához az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) által használt módszert, különösen az országkomponens 2009/138/EK irányelv 77d. cikkének (4) bekezdése szerinti aktiválását, ha a tapasztalatok alapján a módszer nem felel meg a célkitűzéseknek. |
(8) |
A befizetett alárendelt egyesületi tagi számlák, a befizetett elsőbbségi részvények és a kapcsolódó ázsió, valamint a befizetett alárendelt kötelezettségek formájában megjelenő szavatolótőke-elemek részleges tőkeveszteség-elnyelési mechanizmust biztosíthatnak azon esetekben, amikor a szavatolótőke-szükséglettől három egymást követő hónapban eltérnek. Meg kell állapítani azokat a kritériumokat, amelyek meghatározzák, hogy ezek az elemek milyen mértékben minősülnek 1. szintű szavatoló tőkének. |
(9) |
A tőkeveszteség-elnyelési mechanizmus aktiválásakor el kell kerülni az alapvető szavatoló tőke adóhatások miatti veszteségeit. A biztosítók és viszontbiztosítók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy mentességet kérjenek az említett mechanizmus alkalmazása alól. E mentesség megadása előtt azonban a felügyeleti hatóságoknak értékelniük kell, hogy fennáll-e annak nagy és hiteles valószínűsége, hogy a mechanizmus adóhatása jelentősen gyengítheti a biztosító vagy viszontbiztosító szavatolótőke-megfelelési helyzetét. |
(10) |
A biztosítási ágazat és az egyéb pénzügyi ágazatok gazdasági szereplői között egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani. A biztosítók és viszontbiztosítók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy a kibocsátástól számított első öt éven belül a felügyeleti hatóság előzetes engedélyével visszafizessenek vagy visszaváltsanak szavatolótőke-elemeket, ha olyan váratlan változás következik be az adott elemek szabályozási besorolásában, amely valószínűleg azoknak a szavatoló tőkéből való kizárását eredményezi, vagy ha váratlan változás következik be az adott elemek alkalmazandó adóügyi megítélésében. |
(11) |
Az áttekintés elvének a befektetési struktúrától függetlenül biztosítania kell a biztosító vagy viszontbiztosító kockázatainak megfelelő figyelembevételét. Ezt az elvet ezért alkalmazni kell a biztosítóval vagy viszontbiztosítóval kapcsolatban álló azon vállalkozásra is, amelynek fő tevékenysége a biztosító és viszontbiztosító eszközeinek tartása vagy kezelése. |
(12) |
Amennyiben az áttekintés elve nem alkalmazható egy kollektív befektetési vállalkozásra vagy egy alapba csomagolt befektetésre, úgy a biztosítók vagy viszontbiztosítók számára lehetővé kell tenni, hogy az adott kollektív befektetési vállalkozás vagy alap legutóbb jelentett eszközallokációjára egyszerűsített megközelítést alkalmazzanak, feltéve, hogy az egyszerűsített megközelítés arányos az érintett kockázatok jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. |
(13) |
A törlési kockázati részmodulok az egyes biztosítási szerződések szintjén alapuló összetett számításokat tesznek szükségessé. Amennyiben ez az összetettség nem arányos az e részmodulok hatálya alá tartozó kockázatok jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, lehetővé kell tenni, hogy az említett részmodulok esetében a számításokat az egyes biztosítási szerződések helyett a biztosítási szerződések csoportjaira is lehessen alapozni, kivéve, ha az ilyen csoportosítások lényeges hibához vezetnének. |
(14) |
A természetikatasztrófa-kockázat standard formula szerinti számításának figyelembe kell vennie a biztosítók vagy viszontbiztosítók említett kockázattal szembeni kitettségének jellegét, nagyságrendjét és összetettségét. A természetikatasztrófa-kockázat standard formula szerinti számításához a biztosítóknak vagy viszontbiztosítóknak meg kell határozniuk az egyes kockázati zónákhoz tartozó biztosítási összeget. Az e számításhoz szükséges kockázatizóna-szintű információk nem minden biztosító vagy viszontbiztosító számára állnak rendelkezésre belső rendszereikben, így e vállalkozások számára költséges lehet ezen információk előállítása. E biztosítók és viszontbiztosítók számára lehetővé kell tenni, hogy számításaikat a kockázati zónák megfelelően megalapozott és a kitettséggel arányos csoportjai alapján végezzék el. |
(15) |
A standard formula szerinti tűzkockázati részmodul tőkekövetelményének számításához a biztosítóknak és viszontbiztosítóknak meg kell határozniuk a legnagyobb tűzkockázat-koncentrációt. A számítási teher korlátozása érdekében a biztosítók vagy viszontbiztosítók számára lehetővé kell tenni, hogy a legnagyobb tűzkockázat-koncentráció meghatározásakor a legnagyobb tűzkockázati kitettségeik környezetére összpontosítsanak, feltéve, hogy ez a megközelítés arányos a tűzkockázattal szembeni kitettségük jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. |
(16) |
A standard formula szerinti életbiztosítási és egészségbiztosítási halandósági kockázati részmodul egyszerűsített számítását módosítani kell annak figyelembevétele érdekében, hogy az idő során megváltozhat a biztosítási szerződésekkel kapcsolatos kockáztatott tőke összege. |
(17) |
A szavatolótőke-szükséglet standard formulával történő számításakor a minősítések beszerzési költségének arányosnak kell lennie a kapcsolódó eszközkockázat jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. Ezért a külső hitelminősítő intézetet kijelölő biztosítók és viszontbiztosítók számára lehetővé kell tenni, hogy egyszerűsített számítást végezzenek adósságportfóliójuk azon részei tekintetében, amelyekhez az adott külső hitelminősítő intézet nem biztosított külső minősítést. |
(18) |
A partner általi nemteljesítési kockázat szavatolótőke-szükségletének standard formula szerinti számításakor a biztosítóknak és viszontbiztosítóknak figyelembe kell venniük a partner biztosítéki megállapodások hatálya alá tartozó eszközeinek arányát. A standard formula szerinti számításnak nem szabad aránytalan terhet okoznia. A partner általi nemteljesítési kockázat szavatolótőke-szükségletét a standard formula szerint számító biztosítók és viszontbiztosítók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy a partner általi nemteljesítési kockázat szavatolótőke-szükségletének számítását annak feltevésével végezzék el, hogy a partner eszközeinek több mint 60 %-a biztosítéki megállapodások hatálya alá tartozik. |
(19) |
A partner általi nemteljesítési kockázat szavatolótőke-szükségletét a standard formula szerint számító biztosítóknak és viszontbiztosítóknak az 1-es típusú kitettségekkel kapcsolatos, partner általi nemteljesítési kockázat tőkekövetelményét speciális formula szerint kell számítaniuk, amennyiben az 1-es típusú kitettségek veszteségmegoszlásának szórása 7 %-nál kisebb. E szükséglet számításának nem szabad aránytalan terhet okoznia. A biztosítók és viszontbiztosítók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy az 1-es típusú kitettségekkel kapcsolatos, partner általi nemteljesítési kockázat ezen tőkekövetelményét ugyanazon formula szerint számítsák, mint amelyet akkor alkalmaznak, amikor az 1-es típusú kitettségek veszteségmegoszlásának szórása 7 % és 20 % közé esik. |
(20) |
A biztosítási kockázatra gyakorolt kockázatcsökkentő hatás számítása összetett feladat, és aránytalan terhet róhat a nem-életbiztosítási üzletágakban működő biztosítókra és viszontbiztosítókra. Helyénvaló ezért lehetővé tenni a biztosítók és viszontbiztosítók számára, hogy egyszerűsített formulát alkalmazzanak, feltéve, hogy az arányos a biztosítók vagy viszontbiztosítók partnerkockázati profiljának jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. |
(21) |
A jövőbeli szerződések díjkockázata miatt előírt tőkeszükséglet nem róhat indokolatlan terhet az egy évnél hosszabb kezdeti időtartamú szerződésekre, hiszen a hosszabb távú szerződések jövőbeli díjkockázata alacsonyabb. Az egy évnél hosszabb időtartamú jövőbeli szerződések esetében ezért a nem-életbiztosításra és az NSLT-biztosításra vonatkozó egészségbiztosítási díj- és tartalékkockázat mennyiségi mérőszámába csak a jövőbeli díjak 30 %-át célszerű belefoglalni. |
(22) |
A szavatolótőke-szükséglet standard formula szerinti számításakor a természetikatasztrófa-kockázat szavatolótőke-szükséglete esetében a biztosító vagy viszontbiztosító tényleges kockázati kitettségét kell figyelembe venni. A természetikatasztrófa-kockázat szavatolótőke-szükségletének a standard formula szerinti számításakor ezért figyelembe kell venni a természeti katasztrófákkal kapcsolatos kártérítések szerződéses korlátjait. |
(23) |
Az ember okozta katasztrófák kockázatára vonatkozó szavatolótőke-szükséglet számításakor azokat a kockázatokat kell figyelembe venni, amelyeknek a biztosítók és viszontbiztosítók ki vannak téve. A tengeri, légi és szállítási kockázatok tőkeszükségletének forgatókönyv-alapú számításakor ezért a legnagyobb kitettségeket kell alapul venni, a viszontbiztosításból vagy különleges célú gazdasági egységektől megtérülő összegek levonása után. |
(24) |
A tengeri kockázati részmodul tartályhajó-ütközési forgatókönyvét nem helyénvaló alkalmazni a kisebb sétahajókra vagy a merev felfújható csónakokra. Célszerű ezért, hogy az említett forgatókönyv csak azokra a hajókra legyen alkalmazandó, amelyek minimális biztosítási összege legalább 250 000 EUR. |
(25) |
A biztosítók tőzsdén nem jegyzett részvényekbe való közvetlen befektetései hozzájárulhatnak a hosszú távú fenntartható növekedésre vonatkozó uniós célkitűzés megvalósításához. Az ilyen befektetéseket ezért elő kell segíteni. Indokolt tehát, hogy a részvénypiaci kockázatra vonatkozó tőkeszükséglet standard formula szerinti számításakor a kiváló minőségű, tőzsdén nem jegyzett részvényekből álló befektetési portfóliók ugyanolyan elbírálás alá essenek, mint a szabályozott piacokon jegyzett részvények. Kritériumok megállapításával biztosítani kell, hogy a kiváló minőségű, nem jegyzett részvényekből álló portfóliók kellően alacsony rendszerszintű kockázattal rendelkezzenek. |
(26) |
A biztosítók hosszú távú befektetőként fontos szerepet töltenek be, a tőkebefektetések pedig a reálgazdaság finanszírozása szempontjából fontosak. A szavatolótőke-szükséglet standard formula szerinti számításakor ezért elő kell segíteni a biztosítók és viszontbiztosítók által eszközölt hosszú távú tőkebefektetéseket, mégpedig a hosszú távú tőkebefektetések és a stratégiai tőkebefektetések kezelésének összehangolásával, ideértve a korrelációs mátrixokat is. A befektetések hosszú távú jellegének biztosítása érdekében a részvénypiaci kockázati részmodulon belül be kell vezetni a hosszú távú tőkebefektetések és az egyéb eszközök egy olyan portfólióját, amelynek illeszkednie kell az egyértelműen azonosított biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek portfóliójához. A szabályozási arbitrázs elkerülése érdekében az eszközportfóliónak és a kötelezettségportfóliónak hasonló értékűnek kell lennie, és egyikük értéke sem lehet nagyobb a biztosító vagy viszontbiztosító mérlegfőösszegének felénél. |
(27) |
Az EGT-ben jegyzett egyéni részvényeket és a bizonyos típusú alapok útján eszközölt befektetéseket azonos módon kell kezelni. A biztosítók és viszontbiztosítók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy a hosszú távú befektetésekre vonatkozó szabályokat a minősített szociális vállalkozási alapok, a minősített kockázatitőke-alapok, a zárt végű és tőkeáttétel nélküli alternatív befektetési alapok vagy az európai hosszú távú befektetési alapok szintjén alkalmazzák, ha az alapkezelő az EGT-ben engedéllyel rendelkezik. |
(28) |
A kamatréskockázati részmodul tőkekövetelményének standard formula szerinti számítása nem akadályozhatja meg a biztosítókat vagy viszontbiztosítókat azon kiváló minőségű zártkörű kibocsátásokba való befektetésben, amelyek gyakran nem rendelkeznek minősítéssel. Előfordulhat, hogy a biztosító vagy viszontbiztosító olyan kötvényekbe vagy hitelekbe való társbefektetésre irányuló megállapodást kötött egy hitelintézettel vagy egy befektetési vállalkozással, amelyek esetében nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés. Ebben az esetben a biztosító vagy viszontbiztosító számára lehetővé kell tenni, hogy a szavatolótőke-szükséglet számításához a hitelintézet vagy befektetési vállalkozás jóváhagyott belső minősítésen alapuló módszerével kapott eredményeket használja, feltéve, hogy a hitelintézet vagy befektetési vállalkozás központi irodája az Európai Gazdasági Térségben van. Ugyanez érvényes abban az esetben, ha a biztosító vagy viszontbiztosító olyan biztosítóval vagy viszontbiztosítóval köt megállapodást, amely a 2009/138/EK irányelv 100. cikke szerinti jóváhagyott belső modellt használ. |
(29) |
A pénzügyi ágazatra vonatkozó jogszabályoknak következetesnek kell lenniük, ugyanakkor figyelembe kell venniük az ágazatok különböző üzleti modelljét, a tőkekövetelmények meghatározásának eltérő elemeit vagy más tényezőket. Célszerű ezért összehangolni a regionális kormányzatok és helyi hatóságok által kibocsátott garanciák figyelembevételének biztosítók és viszontbiztosítók esetében alkalmazandó szabályait a hitelintézetek és befektetési vállalkozások esetében alkalmazandó szabályokkal. |
(30) |
A biztosítók és viszontbiztosítók a származtatott termékek miatt partner általi nemteljesítési kockázatnak vannak kitéve, függetlenül attól, hogy azokat fedezeti vagy spekulatív céllal tartják-e. A standard formula partner általi nemteljesítési kockázati moduljában ezért minden származtatott terméket 1-es típusú kitettségként kell kezelni. |
(31) |
A piaci kockázatkoncentráció tőkekövetelményének standard formula szerinti számításakor nem szabad megváltoztatni a számítás sorrendjét. Először ezért az egyedi kitettségeket hitelminőségi besorolásokhoz és relatív túlzott kitettségi határokhoz kell rendelni, és ezt követően kell az ugyanazon kibocsátóval szemben fennálló kitettségek szintjén kockázati tényezőket alkalmazni. |
(32) |
A biztosítók és viszontbiztosítók egy rendkívüli veszteség után nem élhetnek túlzottan optimista feltevésekkel a jövőbeli adóköteles nyereségek előrejelzésekor. Ezért a halasztott adók veszteségelnyelő képességének a standard formula szerinti számításakor a biztosítóknak és viszontbiztosítóknak figyelembe kell venniük az azonnali veszteség utáni pénzügyi és szavatolótőke-megfelelési helyzetüket, valamint a jövőbeli adóköteles nyereségek előrejelzésének megnövekedett bizonytalanságát. Továbbá, az azonnali veszteséget követő jövőbeli adóköteles nyereségnek, többek között a biztosító vagy viszontbiztosító befektetésein elért feltételezett megtérülési rátának az előrejelzéséhez használt feltevések nem lehetnek kedvezőbbek, mint a halasztott adók mérlegben történő értékelésére alkalmazott feltevések, és az új szerződések előre jelzett teljes összege nem haladhatja meg az üzleti tervben szereplő értéket. Indokolt, hogy a biztosítók és viszontbiztosítók csak akkor feltételezhessenek a vonatkozó hozamgörbéből eredőnél magasabb hozamokat, ha bizonyítani tudják, hogy e hozamokat az azonnali veszteség után realizálni fogják. |
(33) |
A szavatolótőke-szükséglet standard formula szerinti számításának tükröznie kell a kockázatkezelési gyakorlatoknak – különösen a kockázatcsökkentési technikák alkalmazásának – a fejlődését. Lehetővé kell tenni ezért a biztosítók és viszontbiztosítók számára, hogy akkor is figyelembe vegyék a kockázatcsökkentési technikák hatását, ha azok helyébe lejáratukkor hasonló megállapodás lép, vagy ha azok a hatályuk alá tartozó kitettségek változása miatt módosulnak, feltéve, hogy ilyen helyettesítésre vagy módosításra hetente legfeljebb egyszer kerül sor. A standard formulának indokolt lehetővé tennie a származtatott termékek és a fedezeti stratégiák közötti nettósítási megállapodásokat is, amennyiben több szerződéses megállapodás együttesen a kockázatcsökkentési technikák hatásával bír. A standard formula szerinti kockázatcsökkentő hatás, illetve a tényleges kockázatcsökkentő hatás esetleges eltéréseiről és a báziskockázat értékeléséről be kell számolni a biztosítók vagy viszontbiztosítók saját kockázat- és szolvenciaértékelésében. |
(34) |
A biztosítókat vagy viszontbiztosítókat nem szabad aránytalanul terhelni abban az esetben, ha viszontbiztosító szerződő felük már nem teljesíti a rá vonatkozó szavatolótőke-szükségletet, de még teljesíti a minimális tőkeszükségletet. A biztosítók és viszontbiztosítók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy legfeljebb hat hónapig részlegesen figyelembe vegyék az említett viszontbiztosító szerződő féllel létesített viszontbiztosítási megállapodás kockázatcsökkentő hatását. Ha a viszontbiztosító szerződő fél a minimális tőkeszükségletet sem teljesíti, akkor a biztosító vagy viszontbiztosító már nem veheti figyelembe az említett viszontbiztosító szerződő féllel létesített viszontbiztosítási megállapodás kockázatcsökkentő hatását. |
(35) |
A kárhányadot korlátozó viszontbiztosítási szerződéseket a szavatolótőke-szükséglet standard formula szerinti számításakor indokolt hasonló módon kezelni, mint a kártöbblet-viszontbiztosítási szerződéseket. A biztosítók és viszontbiztosítók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy a szavatolótőke-szükséglet standard formula szerinti számításakor biztosítóspecifikus paraméterekkel vegyék figyelembe a kárhányadot korlátozó viszontbiztosítási szerződések általi kockázatcsökkentést, egy olyan szabványosított módszer megállapítása révén, amely biztosítóspecifikus paraméterrel helyettesíti a nem arányos viszontbiztosítás standard paramétereit. |
(36) |
A halasztott adók veszteségelnyelő képessége jelentős hatást gyakorol a biztosítók és viszontbiztosítók szavatolótőke-megfelelési helyzetére. A biztosítók vagy viszontbiztosítók igazgatási, irányító vagy felügyelő testületének ezért a halasztott adókkal kapcsolatban olyan kockázatkezelési politikát kell elfogadnia, amely figyelembe veszi azok veszteségelnyelő képességét. E politikának meg kell határoznia különösen a jövőbeli adóköteles nyereségek előrejelzéséhez alapul szolgáló feltevések értékelésével kapcsolatos felelősségi köröket. |
(37) |
A szavatolótőke-szükséglet számításának egyéni és csoportszinten következetesnek kell lennie. Amennyiben egyéni szinten az áttekintés elvét alkalmazzák az olyan kollektív befektetési vállalkozásokra vagy alapba csomagolt befektetésekre, amelyek egy részesedéssel rendelkező biztosító vagy viszontbiztosító kapcsolt vállalkozásai, úgy azt célszerű csoportszinten is alkalmazni. Amennyiben az említett kollektív befektetési vállalkozások vagy alapok biztosítói vagy viszontbiztosítói csoportok leányvállalatai, úgy a szavatolótőke-szükséglet standard formula szerinti számításakor feltételezni kell a többi konszolidált eszközzel és kötelezettséggel való teljes diverzifikációt. |
(38) |
A csoport devizaárfolyam-kockázatára vonatkozó tőkekövetelmény számításának tükröznie kell a csoport sajátos gazdasági helyzetét, különösen azokban az esetekben, amikor a biztosítási vagy viszontbiztosítási tevékenységek különböző pénznemben denomináltak. Ezen okból a részesedéssel rendelkező biztosítók és viszontbiztosítók, biztosítói holdingtársaságok vagy vegyes pénzügyi holdingtársaságok számára lehetővé kell tenni, hogy a devizaárfolyam-kockázatra vonatkozó konszolidált csoportszintű szavatolótőke-szükséglet standard formula szerinti számításakor az összevont pénzügyi beszámoló készítéséhez használttól eltérő referencia-pénznemet válasszanak. E választásnak objektív kritériumokon kell alapulnia, például azon a pénznemen, amelyben a csoportszintű biztosítástechnikai tartalékok vagy szavatoló tőke egy lényeges összege denominált. |
(39) |
A nem-életbiztosítási díj- és tartalékkockázati részmodul, az egészségbiztosítási díj- és tartalékkockázati részmodul és a természetikatasztrófa-kockázati részmodul esetében a standard formula szerinti számítást módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözze a díjtartalékokkal és a függőkár-tartalékokkal kapcsolatos közelmúltbeli tapasztalatokat. |
(40) |
A tömeges baleseti és a balesetkoncentrációs kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény számításakor a számítások összetettségének arányosnak kell lennie az egészségbiztosítást kínáló biztosítókat vagy viszontbiztosítókat érintő kockázatok jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. A 10 évet elérő baleseti rokkantságra utaló eseménytípust ezért ki kell venni ebből a számításból. |
(41) |
Az (EU) 2015/35 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (3) számos tipográfiai hibát tartalmaz, például helytelen belső kereszthivatkozásokat, amelyeket ki kell javítani. |
(42) |
A nem-életbiztosítási és egészségbiztosítási piac zavarainak elkerülése céljából, különösen a csak egy üzletágban működő biztosítók és viszontbiztosítók esetében, elegendő időt kell biztosítani a biztosítóknak és viszontbiztosítóknak ahhoz, hogy felkészülhessenek a nem-életbiztosítási és az egészségbiztosítási díj- és tartalékkockázat számítási módjának megváltozására. Indokolt ezért, hogy az említett változások 2020. január 1-je előtt ne legyenek alkalmazandók. |
(43) |
Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai
Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet a következőképpen módosul:
1. |
Az 1. cikk a következő 59–63. pontokkal egészül ki: „59. »központi szerződő fél«: a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 2. cikkének 1. pontjában meghatározott központi szerződő fél; 60. »fizetésképtelenségi eljárásba nem bevonható«: az ügyfelek eszközeinek jelzőjeként azt jelenti, hogy hatékony intézkedések biztosítják azt, hogy a központi szerződő fél, illetve valamely klíringtag fizetésképtelensége esetén az eszközök felett a központi szerződő fél hitelezői, illetve a klíringtag hitelezői ne rendelkezhessenek, vagy hogy abban az esetben, ha a klíringtagot veszteség éri valamely – az adott eszközt rendelkezésre bocsátótól eltérő – ügyfelének/ügyfeleinek a nemteljesítése nyomán, akkor a klíringtag ne rendelkezhessen az eszköz felett e veszteségek fedezése céljából; 61. »ügyfél«: a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 15. pontjában meghatározott ügyfél, vagy olyan vállalkozás, amely egy klíringtaggal az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban közvetett elszámolási megállapodást kötött; 62. »klíringtag«: a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 14. pontjában meghatározott klíringtag; 63. »központi szerződő félhez kapcsolódó ügylet«: az ügyfél és a klíringtag közötti, az 575/2013/EU rendelet 301. cikkének (1) bekezdésében felsorolt olyan szerződés vagy ügylet, amely közvetlenül kapcsolódik az adott klíringtag és egy központi szerződő fél közötti, az említett bekezdésben felsorolt szerződéshez vagy ügylethez. (*1) Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).”." |
2. |
A 18. cikk a következőképpen módosul:
|
3. |
A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép: „43. cikk Általános rendelkezések (1) Az alapvető kockázatmentes hozamgörbe kamatlábainak teljesítenie kell az alábbi kritériumok mindegyikét:
A releváns kockázatmentes hozamgörbe kamatlábait minden pénznemre és futamidőre külön kell kiszámítani az adott pénznem és futamidő vonatkozásában rendelkezésre álló információk alapján. (2) A releváns kockázatmentes hozamgörbére vonatkozó, a 2009/138/EK irányelv 77e. cikkének (1) bekezdésében említett technikai információk meghatározásához használt technikákat, adatspecifikációkat és paramétereket – beleértve a végső határidős kamatlábat, az utolsó futamidőt, amelyre a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbét nem extrapolálják, valamint a végső határidős kamatlábhoz való konvergenciájának időtartamát – átlátható, prudens, megbízható, objektív és tartósan következetes módon kell meghatározni. (3) Az EIOPA tájékoztatja a Bizottságot a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbével kapcsolatos technikai információk meghatározására használt adatokban bekövetkezett minden lényeges változásról. Lényeges változás mindazon változás, amely a technikákat, az adatspecifikációkat vagy paramétereket – beleértve a végső határidős kamatlábat, az utolsó futamidőt, amelyre a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbét nem extrapolálják, valamint a végső határidős kamatlábhoz való konvergenciájának időtartamát – érvénytelenné teszi. (4) Az adatokban bekövetkezett, a (3) bekezdésben említett lényeges változás esetén az EIOPA javaslatot nyújthat be a Bizottságnak, amely tartalmazza a technikák, adatspecifikációk vagy paraméterek azon módosításait, amelyek az érvénytelenítés kezeléséhez szükségesek, és a szóban forgó lényeges változással arányosak. A javaslathoz csatolni kell a javasolt módosítások megfelelőségének és hatásának értékelését. (5) A Bizottság kérésére az EIOPA módosítja a technikákat, az adatspecifikációkat vagy a paramétereket – beleértve a végső határidős kamatlábat, az utolsó futamidőt, amelyre a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbét nem extrapolálják, valamint a végső határidős kamatlábhoz való konvergenciájának időtartamát – annak biztosítása érdekében, hogy a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbe kamatlábait átlátható, prudens, megbízható, objektív és tartósan következetes módon meghatározzák meg.”. |
4. |
A 71. cikk a következőképpen módosul:
|
5. |
A 73. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki: „(5) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti követelménytől eltérve az alapvető szavatolótőke-elem az 5 év eltelte előtt visszafizethető vagy visszaváltható, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:
|
6. |
A 77. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki: „(5) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti követelménytől eltérve az alapvető szavatolótőke-elem a kibocsátás dátumát követő 5 évnél hamarabb visszafizethető vagy visszaváltható, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:
|
7. |
A 84. cikk a következőképpen módosul:
|
(8) |
A 88. cikk a következőképpen módosul:
|
(9) |
A szöveg a következő 90a., 90b. és 90c. cikkel egészül ki: „90a. cikk A biztosítási szerződések nem-életbiztosítási törlési kockázati részmodulban történő megszakítására vonatkozó egyszerűsített számítás A 118. cikk (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában, amennyiben a 88. cikk követelményei teljesülnek, a biztosítók és viszontbiztosítók szerződéscsoportok alapján határozhatják meg azokat a biztosítási szerződéseket, amelyek megszűnése a kockázati ráhagyás nélküli biztosítástechnikai tartalékok növekedését eredményezné, feltéve, hogy a csoportosítás megfelel a 35. cikk a), b) és c) pontjában meghatározott követelményeknek. 90b. cikk Természetikatasztrófa-kockázatok biztosítási összegének egyszerűsített számítása 1. A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító a 121. cikk (6) bekezdésének b) pontjában és (7) bekezdésében említett szélviharkockázatra vonatkozó biztosítási összeget kockázatizóna-csoportok alapján is kiszámíthatja. A csoporton belüli egyes kockázati zónák mindegyikének egyazon, az V. mellékletben meghatározott régión belül kell elhelyezkednie. Amennyiben a 121. cikk (6) bekezdésének b) pontjában említett, szélviharkockázatra vonatkozó biztosítási összeget kockázatizóna-csoport alapján számítják ki, a 121. cikk (6) bekezdésének a) pontjában említett szélviharkockázatra vonatkozó kockázati súly az adott csoporton belüli, a X. mellékletben a szélviharkockázatra vonatkozóan meghatározott legmagasabb kockázati súlyt képviselő kockázati zóna szélviharkockázatának kockázati súlya. 2. A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító a 122. cikk (3) bekezdésének b) pontjában és (4) bekezdésében említett földrengéskockázatra vonatkozó biztosítási összeget kockázatizóna-csoportok alapján is kiszámíthatja. A csoporton belüli egyes kockázati zónák mindegyikének egyazon, a VI. mellékletben meghatározott régión belül kell elhelyezkednie. Amennyiben a 122. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett, földrengéskockázatra vonatkozó biztosítási összeget kockázatizóna-csoport alapján számítják ki, a 122. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett földrengéskockázatra vonatkozó kockázati súly az adott csoporton belüli, a X. mellékletben a földrengéskockázatra vonatkozóan meghatározott legmagasabb kockázati súlyt képviselő kockázati zóna földrengéskockázatának kockázati súlya. 3. A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító a 123. cikk (6) bekezdésének b) pontjában és (7) bekezdésében említett árvízkockázatra vonatkozó biztosítási összeget kockázatizóna-csoportok alapján is kiszámíthatja. A csoporton belüli egyes kockázati zónák mindegyikének egyazon, a VII. mellékletben meghatározott régión belül kell elhelyezkednie. Amennyiben a 123. cikk (6) bekezdésének b) pontjában említett, árvízkockázatra vonatkozó biztosítási összeget kockázatizóna-csoport alapján számítják ki, a 123. cikk (6) bekezdésének a) pontjában említett árvízkockázatra vonatkozó kockázati súly az adott csoporton belüli, a X. mellékletben az árvízkockázatra vonatkozóan meghatározott legmagasabb kockázati súlyt képviselő kockázati zóna árvízkockázatának kockázati súlya. 4. A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító a 124. cikk (6) bekezdésének b) pontjában és (7) bekezdésében említett jégesőkockázatra vonatkozó biztosítási összeget kockázatizóna-csoportok alapján is kiszámíthatja. A csoporton belüli egyes kockázati zónák mindegyikének egyazon, a VIII. mellékletben meghatározott régión belül kell elhelyezkednie. Amennyiben a 124. cikk (6) bekezdésének b) pontjában említett, jégesőkockázatra vonatkozó biztosítási összeget kockázatizóna-csoport alapján számítják ki, a 124. cikk (6) bekezdésének a) pontjában említett jégesőkockázatra vonatkozó kockázati súly az adott csoporton belüli, a X. mellékletben a jégesőkockázatra vonatkozóan meghatározott legmagasabb kockázati súlyt képviselő kockázati zóna jégesőkockázatának kockázati súlya. 5. A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító a 125. cikk (2) bekezdésében említett földcsuszamlás- és talajsüllyedés-kockázatra vonatkozó súlyozott biztosítási összeget kockázatizóna-csoportok alapján is kiszámíthatja. Amennyiben a 125. cikk (2) bekezdésében említett, földcsuszamlás- és talajsüllyedés-kockázatra vonatkozó súlyozott biztosítási összeget kockázatizóna-csoport alapján számítják ki, a 125. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett földcsuszamlás- és talajsüllyedés-kockázatra vonatkozó kockázati súly az adott csoporton belüli, a X. mellékletben a földcsuszamlás- és talajsüllyedés-kockázatra vonatkozóan meghatározott legmagasabb kockázati súlyt képviselő kockázati zóna földcsuszamlás- és talajsüllyedés-kockázatának kockázati súlya. 90c. cikk A tűzkockázat tőkeszükségletének egyszerűsített számítása (1) A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító a következőképpen számíthatja ki a 132. cikk (1) bekezdésében említett tűzkockázat tőkeszükségletét:
ahol:
(2) A biztosító vagy viszontbiztosító legnagyobb ipari tűzkockázat-koncentrációja a következőképpen számítandó ki:
ahol Ek,i a k. legnagyobb ipari tűzkockázati kitettség kerületén belüli teljes kitettséget jelöli. (3) A biztosító vagy viszontbiztosító legnagyobb kereskedelmi tűzkockázat-koncentrációja a következőképpen számítandó ki:
ahol Ek,c a k. legnagyobb kereskedelmi tűzkockázati kitettség kerületén belüli teljes kitettséget jelöli. (4) A biztosító vagy viszontbiztosító legnagyobb lakossági tűzkockázat-koncentrációja a következőképpen számítandó ki:
ahol:
(5) A (2), (3) és (4) bekezdés alkalmazásában a biztosító vagy viszontbiztosító a k. legnagyobb ipari, kereskedelmi és lakossági tűzkockázati kitettség kerületén belüli teljes kitettsége a biztosító vagy viszontbiztosító által egy olyan épületcsoportra vonatkozóan nyújtott biztosítási összeg, amely megfelel a következő feltételek mindegyikének:
Az épületekre vonatkozóan nyújtott biztosítási összeg meghatározásához a biztosítók és viszontbiztosítók figyelembe veszik az összes olyan viszontbiztosítási szerződést és különleges célú gazdasági egységet, amely az adott épülettel kapcsolatos biztosítási kárigények esetén kifizetést teljesít. Azok a viszontbiztosítási szerződések és különleges célú gazdasági egységek, amelyek az adott épülethez nem kapcsolódó feltételek hatálya alá tartoznak, nem vehetők figyelembe. (6) A piaci részesedés alapú lakossági tűzkockázati kitettség a következőképpen számítandó ki:
ahol:
|
(2) |
A 91. cikk a következőképpen módosul:
|
11. |
A szöveg a következő 95a. cikkel egészül ki: „95a. cikk Az életbiztosítási törlési kockázati részmodul kockázatai tőkeszükségletének egyszerűsített számítása A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító az alábbi tőkeszükségletek mindegyikét szerződéscsoportok alapján is kiszámíthatja, feltéve, hogy a csoportosítás megfelel a 35. cikk a), b) és c) pontjában meghatározott követelményeknek:
|
12. |
A szöveg a következő 96a. cikkel egészül ki: „96a. cikk A biztosítási szerződések NSLT egészségbiztosítási törlési kockázati részmodulban történő megszakítására vonatkozó egyszerűsített számítás A 150. cikk (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában, amennyiben a 88. cikk követelményei teljesülnek, a biztosítók és viszontbiztosítók szerződéscsoportok alapján határozhatják meg azokat a biztosítási szerződéseket, amelyek megszűnése a kockázati ráhagyás nélküli biztosítástechnikai tartalékok növekedését eredményezné, feltéve, hogy a csoportosítás megfelel a 35. cikk a), b) és c) pontjában meghatározott követelményeknek.”. |
13. |
A 97. cikk a következőképpen módosul:
|
14. |
A szöveg a következő 102a. cikkel egészül ki: „102a. cikk Az SLT egészségbiztosítási törlési kockázati részmodul kockázatai tőkeszükségletének egyszerűsített számítása A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító az alábbi tőkeszükségletek mindegyikét szerződéscsoportok alapján is kiszámíthatja, feltéve, hogy a csoportosítás megfelel a 35. cikk a), b) és c) pontjában meghatározott követelményeknek:
|
15. |
A szöveg a következő 105a. cikkel egészül ki: „105a. cikk A kockázati tényező egyszerűsített számítása a kamatréskockázati részmodulban és a piaci kockázatkoncentrációs részmodulban A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító a 180. cikk (2)–(16) bekezdése szerinti számításokba bevonandó kötvényektől eltérő kötvényhez a 176. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában a 3-as hitelminőségi besorolásnak megfelelő stressi kockázati tényezőt rendelhet, és e kötvényt a 182. cikk (4) bekezdése szerinti súlyozott átlagos hitelminőségi besorolás kiszámítása céljából a 3-as hitelminőségi besoroláshoz rendelheti, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
(*2) A Bizottság (EU) 2015/2450 végrehajtási rendelete (2015. december 2.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a felügyeleti hatóságoknak történő adatszolgáltatás táblái tekintetében végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (HL L 347., 2015.12.2., 1. o.).”." |
16. |
A 107. cikk (1) bekezdése bevezető részének helyébe a következő szöveg lép: „A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén és amennyiben a viszontbiztosítási megállapodásokból vagy értékpapírosításokból és az érintett adósoktól megtérülő összegek legjobb becslése nem negatív, a biztosító vagy viszontbiztosító a következőképpen számíthatja ki a viszontbiztosítási megállapodások és értékpapírosítások biztosítási kockázatra gyakorolt, 196. cikkben említett kockázatcsökkentő hatását:”. |
17. |
A 108. cikk (1) bekezdése bevezető részének helyébe a következő szöveg lép: „A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén és amennyiben az arányos viszontbiztosítási megállapodásokból és az érintett adósoktól megtérülő összegek legjobb becslése i partner esetében nem negatív, a biztosító vagy viszontbiztosító a következőképpen számíthatja ki a viszontbiztosítási megállapodás j biztosítási kockázatra gyakorolt, 196. cikkben említett kockázatcsökkentő hatását i partner esetében:”. |
18. |
A 110. cikk helyébe a következő szöveg lép: „110. cikk Egyszerűsített számítás – ugyanazon kibocsátóval szemben fennálló kitettségek csoportosítása A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító az ugyanazon kibocsátóval szemben fennálló kitettségek csoportjára is kiszámíthatja a 192. cikkben meghatározott nemteljesítési veszteséget, ideértve a biztosítási és piaci kockázatokra gyakorolt kockázatcsökkentő hatást és a biztosíték kockázattal korrigált értékét is. Ebben az esetben az ugyanazon kibocsátóval szemben fennálló kitettségek csoportjához a csoportban szereplő ugyanazon kibocsátóval szemben fennálló kitettségekhez rendelt 199. cikk szerinti legnagyobb nemteljesítési valószínűséget kell rendelni.”. |
19. |
A 111. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
20. |
A szöveg a következő 111a. cikkel egészül ki: „111a. cikk A biztosítási kockázatra gyakorolt kockázatcsökkentő hatás egyszerűsített számítása A 196. cikk alkalmazásában, amennyiben a 88. cikk követelményei teljesülnek, és a viszontbiztosítási megállapodás, értékpapírosítás vagy származtatott ügylet a II. mellékletben, illetve adott esetben a XIV. mellékletben meghatározott szegmensek közül csak az egyik szegmens (s szegmens) kötelezettségeit fedi le, a biztosító vagy viszontbiztosító a következő módon számíthatja ki a viszontbiztosítási megállapodás, értékpapírosítás vagy származtatott ügylet biztosítási kockázatra gyakorolt kockázatcsökkentő hatását:
ahol:
|
21. |
A szöveg a következő 112a. és 112b. cikkel egészül ki: „112a. cikk A viszontbiztosítás nemteljesítési veszteségének egyszerűsített számítása A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén a biztosító vagy viszontbiztosító a következőképpen számíthatja ki a viszontbiztosítási megállapodások vagy biztosítási értékpapírosítások a 192. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett nemteljesítési veszteségét:
ahol:
112b. cikk Az 1-es típusú kitettségek partner általi nemteljesítési kockázata tőkeszükségletének egyszerűsített számítása A 88. cikk követelményeinek teljesítése esetén és amennyiben az 1-es típusú kitettségek veszteségmegoszlásának a 200. cikk (4) bekezdése szerint meghatározott szórása alacsonyabb, mint az összes 1-es típusú kitettség teljes nemteljesítési veszteségének 20 %-a, vagy azzal egyenlő, a biztosító vagy viszontbiztosító a következőképpen számíthatja ki a partner általi nemteljesítési kockázat 200. cikk (1) bekezdésében említett tőkeszükségletét:
ahol σ az 1-es típusú kitettségek veszteségmegoszlásának a 200. cikk (4) bekezdése szerint meghatározott szórását jelöli.”. |
22. |
A 116. cikk (3) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
23. |
A 121. cikk a következőképpen módosul:
|
24. |
A 122. cikk a következőképpen módosul:
|
25. |
A 123. cikk a következőképpen módosul:
|
26. |
A 124. cikk a következőképpen módosul:
|
27. |
A 125. cikk a következőképpen módosul:
|
28. |
A 130. cikk helyébe a következő szöveg lép: „130. cikk Tengeri kockázati részmodul (1) A tengeri kockázat tőkeszükséglete a következőképpen számítandó ki:
ahol:
(2) A hajók ütközési kockázatának a tőkeszükséglete egyenlő a biztosító vagy viszontbiztosító alapvető szavatoló tőkéjében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbiak szerinti összeg azonnali elvesztéséből származna:
ahol:
Az SI(hull,v) , SI(liab,v) és SI(pollution,v) meghatározásához a biztosítók és viszontbiztosítók csak azokat a viszontbiztosítási szerződéseket és különleges célú gazdasági egységeket vehetik figyelembe, amelyek v hajóval kapcsolatos biztosítási kárigények esetén kifizetést teljesítenek. Azok a viszontbiztosítási szerződések és különleges célú gazdasági egységek, amelyek esetében a kifizetés v hajóhoz nem kapcsolódó biztosítási kárigénytől függ, nem vehetők figyelembe. Amennyiben a visszanyerhető összegek levonása olyan hajóütközési kockázatra vonatkozó tőkeszükségletet eredményez, amely nem tükrözi kellő mértékben a biztosító vagy viszontbiztosító által viselt hajóütközési kockázatot, a biztosító vagy viszontbiztosító az SI(hull,v) , SI(liab,v) vagy SI(pollution,v) értékét a visszanyerhető összegek levonása nélkül számítja ki. (3) Az átrakóállomások felrobbanási kockázatának a tőkeszükséglete egyenlő a biztosító vagy viszontbiztosító alapvető szavatoló tőkéjében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbiak szerinti összeg azonnali elvesztéséből származna:
ahol:
Az SIp meghatározásához a biztosítók és viszontbiztosítók csak azokat a viszontbiztosítási szerződéseket és különleges célú gazdasági egységeket vehetik figyelembe, amelyek p átrakóállomással kapcsolatos biztosítási kárigények esetén kifizetést teljesítenek. Azok a viszontbiztosítási szerződések és különleges célú gazdasági egységek, amelyek esetében a kifizetés p átrakóállomáshoz nem kapcsolódó biztosítási kárigénytől függ, nem vehetők figyelembe. Amennyiben a visszanyerhető összegek levonása olyan átrakóállomás-robbanási kockázatra vonatkozó tőkeszükségletet eredményez, amely nem tükrözi kellő mértékben a biztosító vagy viszontbiztosító által viselt átrakóállomás-robbanási kockázatot, a biztosító vagy viszontbiztosító az SIp értékét a visszanyerhető összegek levonása nélkül számítja ki.”. |
29. |
A 131. cikk a következőképpen módosul:
|
30. |
A 132. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(1) A tűzkockázat tőkeszükséglete egyenlő a biztosító vagy viszontbiztosító alapvető szavatoló tőkéjében jelentkező olyan veszteséggel, amelyet a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak a legnagyobb tűzkockázat-koncentrációra vonatkozó biztosítási összegével megegyező összeg azonnali elvesztése eredményezne. (2) A biztosító vagy viszontbiztosító legnagyobb tűzkockázati koncentrációja a viszontbiztosítási szerződésekből és a különleges célú gazdasági egységektől megtérülő összegek levonása után a legmagasabb összegre biztosított, az alábbi feltételek mindegyikének megfelelő épületcsoport:
Valamely épületcsoport biztosítási összegének meghatározása során a biztosítók és viszontbiztosítók csak azokat a viszontbiztosítási szerződéseket és különleges célú gazdasági egységeket vehetik figyelembe, amelyek az adott épületcsoporttal kapcsolatos biztosítási kárigények esetén kifizetést teljesítenek. Azok a viszontbiztosítási szerződések és különleges célú gazdasági egységek, amelyek esetében a kifizetés az adott épületcsoporthoz nem kapcsolódó biztosítási kárigénytől függ, nem vehetők figyelembe. Amennyiben a visszanyerhető összegek levonása olyan tűzkockázati tőkeszükségletet eredményez, amely nem tükrözi kellő mértékben a biztosító vagy viszontbiztosító által viselt tűzkockázatot, a biztosító vagy viszontbiztosító az épületcsoport biztosítási összegét a visszanyerhető összegek levonása nélkül számítja ki.”. |
31. |
A 147. cikk (3) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
32. |
A 168. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul:
|
33. |
A szöveg a következő 168a. cikkel egészül ki: „168a. cikk Elismerhető, tőzsdén nem jegyzett részvényportfóliók (1) A 168. cikk (6) bekezdése e) pontjának alkalmazásában az elismerhető, tőzsdén nem jegyzett részvényportfólió olyan részvénybefektetések portfóliója, amelyek megfelelnek az alábbi követelmények mindegyikének:
(2) Az (1) bekezdés i) pontjának alkalmazásában a portfólió bétája az egyes befektetések bétáinak a befektetések könyv szerinti értékével súlyozott átlaga. Az egyes vállalkozásokban meglévő befektetések bétáját a következőképpen kell meghatározni:
ahol:
(*4) Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).”." |
34. |
A 169. cikk helyébe a következő szöveg lép: „169. cikk Standard részvénypiaci kockázati részmodul (1) Az e rendelet 168. cikkében említett 1-es típusú részvénykitettségek tőkeszükséglete egyenlő az alapvető szavatoló tőkében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbi azonnali csökkenésekből adódna:
(2) Az e rendelet 168. cikkében említett 2-es típusú részvénykitettségek tőkeszükséglete egyenlő az alapvető szavatoló tőkében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbi azonnali csökkenésekből adódna:
(3) Az e rendelet 168. cikkében említett elismerhető infrastrukturális részvénykitettségek tőkeszükséglete egyenlő az alapvető szavatoló tőkében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbi azonnali csökkenésekből adódna:
(4) Az e rendelet 168. cikkében említett elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségek tőkeszükséglete egyenlő az alapvető szavatoló tőkében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbi azonnali csökkenésekből adódna:
|
35. |
A szöveg a következő 171a. cikkel egészül ki: „171a. cikk Hosszú távú tőkebefektetések (1) E rendelet alkalmazásában a tőkebefektetések egy részhalmaza hosszú távú tőkebefektetésként kezelhető, ha a biztosító vagy viszontbiztosító a felügyeleti hatóság számára kielégítően bizonyítja, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:
(2) Amennyiben a részvényeket kollektív befektetési vállalkozásokon belül vagy a 168. cikk (6) bekezdésének a)–d) pontjában említett alternatív befektetési alapokon belül tartják, az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelhetők az alapok szintjén is, nem csak az ezen alapokon belül tartott mögöttes eszközök szintjén. (3) Az olyan biztosítók vagy viszontbiztosítók, amelyek a tőkebefektetések egy részhalmazát az (1) bekezdésnek megfelelően hosszú távú tőkebefektetésként kezelik, nem térhetnek vissza egy olyan megközelítéshez, amely nem foglal magában hosszú távú tőkebefektetéseket. Amennyiben egy olyan biztosító vagy viszontbiztosító, amely a tőkebefektetések egy részhalmazát hosszú távú tőkebefektetésként kezeli, többé nem képes eleget tenni az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, haladéktalanul értesíti a felügyeleti hatóságot, és 36 hónapig semmilyen tőkebefektetésére nem alkalmazza a 169. cikk (1) bekezdésének b) pontját, (2) bekezdésének b) pontját, (3) bekezdésének b) pontját és (4) bekezdésének b) pontját.”; |
36. |
A 176. cikk a következő (4a) bekezdéssel egészül ki: „(4a) A (4) bekezdéstől eltérve az olyan kötvényekhez és hitelekhez, amelyek a 176a. cikk (1) vagy (2) bekezdésének megfelelően, vagy a 176c. cikk (1) bekezdésének megfelelően kaptak hitelminőségi besorolást, az i kötvény vagy hitel hitelminőségi besorolásától és duri módosított átlagos hátralévő futamidejétől függően kell stressi kockázati tényezőt hozzárendelni az e cikk (3) bekezdésében meghatározott táblázat szerint.”. |
37. |
A szöveg a következő 176a–176c. cikkel egészül ki: „176a. cikk A kötvények és hitelek hitelminőségi besorolásának belső értékelése (1) A kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítéssel nem rendelkező olyan kötvény vagy hitel, amelyre az adósok nem nyújtottak a 214. cikkben szereplő kritériumoknak megfelelő biztosítékokat, hozzárendelhető a 2. hitelminőségi besoroláshoz, ha a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kritériumok mindegyike teljesül a kötvény vagy hitel tekintetében. (2) A kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítéssel nem rendelkező olyan – az (1) bekezdés alapján a 2. hitelminőségi besoroláshoz rendelt kötvénytől vagy hiteltől eltérő – kötvény vagy hitel, amelyre az adósok nem nyújtottak a 214. cikkben szereplő kritériumoknak megfelelő biztosítékot, hozzárendelhető a 3. hitelminőségi besoroláshoz, ha a (3) és (5) bekezdésben meghatározott kritériumok mindegyike teljesül a kötvény vagy hitel tekintetében. (3) Az e bekezdés szerinti kritériumok a következők:
(4) A kötvény vagy hitel hozama, és az ugyanazon vállalkozás által az előző három pénzügyi év során hasonló szerződéses feltételekkel kibocsátott bármely kötvény és hitel hozama nem magasabb, mint a következő értékek közül a magasabb:
(5) A kötvény vagy hitel hozama, és az ugyanazon vállalkozás által az előző három pénzügyi év során hasonló szerződéses feltételekkel kibocsátott kötvények és hitelek hozama nem magasabb, mint a következő értékek közül a magasabb:
(6) A (4) bekezdés alkalmazásában a biztosító vagy viszontbiztosító az (1) bekezdésben említett kötvény vagy hitel tekintetében az adott kötvény vagy hitel kibocsátásának időpontjában meghatározza a következő követelmények mindegyikének megfelelő két index hozamát:
(7) Az (5) bekezdés alkalmazásában a biztosító vagy viszontbiztosító a (2) bekezdésben említett kötvény vagy hitel tekintetében az adott kötvény vagy hitel kibocsátásának időpontjában meghatározza a következő követelmények mindegyikének megfelelő két index hozamát:
(8) A (4) bekezdés alkalmazásában, ha az (1) bekezdésben említett kötvény vagy hitel a hitelkockázathoz vagy az illikviditáshoz kapcsolódókon kívül olyan jellemzőkkel rendelkezik, amelyek lényegesen eltérnek a (6) bekezdésnek megfelelően meghatározott két indexet alkotó kereskedett kötvények jellemzőitől, a biztosító vagy viszontbiztosító ezen eltérések tükrözése érdekében kiigazítja a kötvény vagy hitel hozamát. (9) Az (5) bekezdés alkalmazásában, ha a (2) bekezdésben említett kötvény vagy hitel a hitelkockázathoz vagy az illikviditáshoz kapcsolódókon kívül olyan jellemzőkkel rendelkezik, amelyek lényegesen eltérnek a (7) bekezdésnek megfelelően meghatározott két indexet alkotó kereskedett kötvények jellemzőitől, a biztosító vagy viszontbiztosító ezen eltérések tükrözése érdekében kiigazítja a kötvény vagy hitel hozamát. 176b. cikk A biztosító vagy viszontbiztosító kötvényekre vagy hitelekre vonatkozó saját belső hitelminősítésére vonatkozó követelmények A 176a. cikk (3) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a biztosító vagy viszontbiztosító kötvényre vagy hitelre vonatkozó saját belső hitelminősítése által teljesítendő követelmények a következők:
176c. cikk A kötvények és hitelek hitelminőségi besorolásának jóváhagyott belső modell alapján történő értékelése (1) Ez a cikk a következő körülmények között alkalmazandó:
(2) Ha a (3)–(6) bekezdésben meghatározott kritériumok mindegyike teljesül, az (1) bekezdés c) pontjában említett kötvényeket és hiteleket a következőként meghatározott hitelminőségi besorolásokhoz kell rendelni:
(3) Az e bekezdés szerinti kritériumok a következők:
(4) Az e bekezdés szerinti kritériumok a következők:
(5) Abban az esetben, ha a társbefektető az (1) bekezdés b) pontjának i. alpontja alá tartozik:
(6) Abban az esetben, ha a társbefektető az (1) bekezdés b) pontjának ii. alpontja alá tartozik, a belső modell biztosítja, hogy a szóban forgó kötvény vagy hitel esetében a 2009/138/EK irányelv 105. cikke (5) bekezdése második albekezdésének d) pontjában említett kamatréskockázati részmodul szerinti tőkeszükséglet ennek megfelelően adódó szintje megfelelő legyen. (*5) A Bizottság (EU) 2016/1799 végrehajtási rendelete (2016. október 7.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 136. cikke (1) bekezdésének és 136. cikke (3) bekezdésének megfelelően a külső hitelminősítő intézetek hitelkockázati hitelminősítéseinek hozzárendelése tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 275., 2016.10.12., 3. o.).”." |
(38) |
A 180. cikk a következőképpen módosul:
|
(39) |
A 182. cikk a következőképpen módosul:
|
(40) |
A 184. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(3) Az i ugyanazon kibocsátóval szembeni nemteljesítéskori kitettséget csökkenteni kell az olyan partnerekkel szembeni nemteljesítéskori kitettséggel, amelyek az adott kitettséghez tartoznak, és amelyeknél a piaci kockázatkoncentráció 186. és 187. cikkben említett kockázati tényezője 0 %.”. |
(41) |
A 186. cikk (2)–(6) bekezdését el kell hagyni. |
(42) |
A 187. cikk a következőképpen módosul:
|
(43) |
A 189. cikk a következőképpen módosul:
|
(44) |
A 192. cikk a következőképpen módosul:
|
(45) |
A szöveg a következő 192a. cikkel egészül ki: „192a. cikk Klíringtagokkal szembeni kitettség (1) A 192. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában egy származtatott termék akkor tartozik e bekezdés alá, ha a következő követelmények teljesülnek:
(2) A 192. cikk (3a) bekezdésének alkalmazásában egy származtatott termék akkor tartozik e bekezdés alá, ha az (1) bekezdésben meghatározott követelmények teljesülnek, azzal a kivétellel, hogy a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak nem kell védettnek lennie a veszteségektől abban az esetben, ha a klíringtag és a klíringtag egy másik ügyfele együttesen nemteljesítővé válnak.”. |
(46) |
A 196. cikk helyébe a következő szöveg lép: „196. cikk Kockázatcsökkentő hatás A viszontbiztosítási megállapodások, értékpapírosítások és származtatott termékek biztosítástechnikai és piaci kockázatra gyakorolt kockázatcsökkentő hatása a nulla és a következő tőkeszükségletek közötti különbség közül a nagyobb:
|
(47) |
A 197. cikk a következőképpen módosul:
|
(48) |
A 199. cikk a következő (12) és (13) bekezdéssel egészül ki: „(12) A (2)–(11) bekezdéstől eltérve a 192. cikk (3) bekezdésében említett kitettségekhez 0,002 % nemteljesítési valószínűséget kell hozzárendelni. (13) A (2)–(12) bekezdéstől eltérve a 192. cikk (3a) bekezdésében említett kitettségekhez 0,001 % nemteljesítési valószínűséget kell hozzárendelni.”. |
(49) |
A 201. cikk (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
(50) |
A 207. cikk a következőképpen módosul:
|
(51) |
A 208. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(2) Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító a 2009/138/EK irányelv 210. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, az e rendelet 209., 211. és 213. cikkében leírt követelményeknek megfelelő finite viszontbiztosítási szerződéssel átruházza a biztosítási kockázatot, az említett szerződéseket csak a biztosítási kockázat szerződéses partnerre való átruházásának arányában kell elismerni az e rendelet I. címe V. fejezetének 2., 3. és 4. szakaszában foglalt forgatókönyv-alapú számításokban. Az előző mondattól függetlenül a finite viszontbiztosítási és hasonló megállapodások, amennyiben az effektív kockázatátruházás hasonló a finite viszontbiztosításéhoz, nem veendők figyelembe a díj- és tartalékkockázat mennyiségi mérőszámának az e rendelet 116. és 147. cikke szerinti meghatározásához, illetve a biztosítóspecifikus paraméterek e fejezet 13. szakasza szerinti kiszámításához.”. |
(52) |
A 209. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(3) Amennyiben a kockázatcsökkentési technikákra vonatkozó szerződéses megállapodások a következő 12 hónapnál rövidebb ideig vannak hatályban, és a biztosító vagy viszontbiztosító a kockázatcsökkentési technika lejártakor azt egy hasonló megállapodással kívánja felváltani, vagy ha a kockázatcsökkentési technikát az általa lefedett kitettség változásának tükrözése céljából kiigazítják, a kockázatcsökkentési technika teljes mértékben figyelembe vehető az alapvető szavatolótőke-szükségletben, amennyiben az alábbi minőségi kritériumok mindegyike teljesül:
|
(53) |
A 210. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki: „(5) Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító több szerződéses megállapodást kombinál a kockázat átruházásához, úgy minden szerződéses megállapodásnak teljesítenie kell az (1) és (4) bekezdésben meghatározott követelményeket, a szerződéses megállapodások kombinációjának pedig teljesítenie kell a (2) és (3) bekezdésben meghatározott követelményeket.”. |
(54) |
A 211. cikk a következőképpen módosul:
|
(55) |
A 212. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító a kockázatcsökkentési technikának az alapvető szavatolótőke-szükségletben való figyelembevétele érdekében a 211. cikk (1) bekezdésében említett esetektől eltérő esetekben ruházza át a kockázatot, ideértve a pénzügyi eszközök vásárlásával vagy kibocsátásával megvalósuló átruházást is, a 209. és 210. cikkben meghatározott minőségi kritériumok mellett a (2)–(5) bekezdésben foglalt minőségi kritériumoknak is teljesülniük kell.”. |
(56) |
A 213. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) Amennyiben a 211. cikk (1) bekezdésében vagy a 212. cikk (4) vagy (5) bekezdésében szereplő minőségi kritériumok nem teljesülnek, a biztosító vagy viszontbiztosító csak abban az esetben veheti figyelembe a kockázatcsökkentési technikákat az alapvető szavatolótőke-szükséglet számításakor, ha az alábbi feltételek egyike teljesül:
|
(57) |
A 218. cikk a következőképpen módosul:
|
(58) |
A 220. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
(59) |
A 260. cikk (1) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
|
(60) |
A 297. cikk a következőképpen módosul:
|
(61) |
A 311. cikk a következőképpen módosul:
|
(62) |
A 326. cikk (4) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
(63) |
A 335. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:
|
(64) |
A 336. cikk a következőképpen módosul:
|
(65) |
A 337. cikk helyébe a következő szöveg lép: „337. cikk 1. módszer: a helyi valuta meghatározása az árfolyamkockázat számítása céljából (1) Amennyiben a konszolidált csoportszintű szavatolótőke-szükségletet részben vagy teljes mértékben a standard formula alapján számítják, a 188. cikk első bekezdésében említett helyi valuta megegyezik az összevont éves beszámoló elkészítésekor alkalmazott valutával. (2) Az (1) bekezdéstől eltérve, ha a konszolidált biztosítástechnikai tartalékok vagy a konszolidált csoportszintű szavatoló tőke lényeges összege az összevont éves beszámoló készítéséhez alkalmazott valutától eltérő valutában denominált, ez a valuta tekinthető a 188. cikk első bekezdésében említett helyi valutának.”. |
(66) |
A II. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
(67) |
A III. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
(68) |
Az V. melléklet helyébe az e rendelet III. mellékletében található szöveg lép. |
(69) |
A VI. melléklet e rendelet IV. mellékletének megfelelően módosul. |
(70) |
A VII. melléklet e rendelet V. mellékletének megfelelően módosul. |
(71) |
A VIII. melléklet helyébe e rendelet VI. mellékletének szövege lép. |
(72) |
A IX. melléklet e rendelet VII. mellékletének megfelelően módosul. |
(73) |
A X. melléklet e rendelet VIII. mellékletének megfelelően módosul. |
(74) |
A XIV. melléklet helyébe e rendelet IX. mellékletének szövege lép. |
(75) |
A XVI. melléklet e rendelet X. mellékletének megfelelően módosul. |
(76) |
A XVII. melléklet e rendelet XI. mellékletének megfelelően módosul. |
(77) |
A XXI. melléklet e rendelet XII. mellékletének megfelelően módosul. |
(78) |
A XXII. melléklet e rendelet XIII. mellékletének megfelelően módosul. |
(79) |
A XXIII. melléklet e rendelet XIV. mellékletének megfelelően módosul. |
(80) |
A XXIV. melléklet e rendelet XV. mellékletének megfelelően módosul. |
(81) |
A XXV. melléklet e rendelet XVI. mellékletének megfelelően módosul. |
2. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Az 1. cikk 50., 59–61., 66. és 74. pontját 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2019. március 8-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 335., 2009.12.17., 1. o.
(2) COM(2018) 439 final.
(3) A Bizottság (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).
I. MELLÉKLET
„II. MELLÉKLET
NEM-ÉLETBIZTOSÍTÁSI ÉS VISZONTBIZTOSÍTÁSI KÖTELEZETTSÉGEK SZEGMENTÁLÁSA ÉS A NEM-ÉLETBIZTOSÍTÁSI DÍJ- ÉS TARTALÉKKOCKÁZATI RÉSZMODULRA VONATKOZÓ SZÓRÁSOK
|
Szegmens |
A szegmenst alkotó, az I. mellékletben meghatározott biztosítási üzletágak |
A szegmens bruttó díjkockázatának szórása |
A szegmens tartalékkockázatának szórása |
1 |
Gépjármű-felelősségbiztosítás és arányos viszontbiztosítás |
4 és 16 |
10 % |
9 % |
2 |
Egyéb gépjármű-biztosítás és arányos viszontbiztosítás |
5 és 17 |
8 % |
8 % |
3 |
Tengeri, légi és szállítási biztosítás és arányos viszontbiztosítás |
6 és 18 |
15 % |
11 % |
4 |
Tűz- és egyéb vagyoni kár biztosítása és arányos viszontbiztosítás |
7 és 19 |
8 % |
10 % |
5 |
Általános felelősségbiztosítás és arányos viszontbiztosítás |
8 és 20 |
14 % |
11 % |
6 |
Hitel- és kezességvállalási biztosítás és arányos viszontbiztosítás |
9 és 21 |
19 % |
17,2 % |
7 |
Jogvédelmi biztosítás és arányos viszontbiztosítás |
10 és 22 |
8,3 % |
5,5 % |
8 |
Segítségnyújtás és arányos viszontbiztosítás |
11 és 23 |
6,4 % |
22 % |
9 |
Különböző pénzügyi veszteségek biztosítása és arányos viszontbiztosítás |
12 és 24 |
13 % |
20 % |
10 |
Nem arányos baleseti viszontbiztosítás |
26 |
17 % |
20 % |
11 |
Nem arányos tengeri, légi és szállítási viszontbiztosítás |
27 |
17 % |
20 % |
12 |
Nem arányos vagyon-viszontbiztosítás |
28 |
17 % |
20 % |
II. MELLÉKLET
A III. melléklet 8. pontja a következőképpen módosul:
(1) |
A 16. régióhoz (az Amerikai Egyesült Államok délkeleti része) tartozó területek listájából a „Puerto Rico” bejegyzést törölni kell. |
(2) |
A 16. régióhoz (az Amerikai Egyesült Államok délkeleti része) tartozó területek listájában a „Georgia” bejegyzés helyébe a „Georgia (USA)” bejegyzés lép. |
III. MELLÉKLET
„V. MELLÉKLET
A SZÉLVIHARKOCKÁZATI RÉSZMODUL PARAMÉTEREI
Régiók és szélviharkockázati tényezők
Az r régió rövidítése |
r régió |
Q(windstorm,r) szélviharkockázati tényező |
AT |
Osztrák Köztársaság |
0,06 % |
BE |
Belga Királyság |
0,16 % |
CZ |
Cseh Köztársaság |
0,04 % |
CH |
Svájci Államszövetség; Liechtensteini Hercegség |
0,09 % |
DK |
Dán Királyság |
0,25 % |
FI |
Finn Köztársaság |
0,04 % |
FR |
Francia Köztársaság (1); Monacói Hercegség; Andorrai Hercegség |
0,12 % |
DE |
Németországi Szövetségi Köztársaság |
0,07 % |
HU |
Magyarország |
0,02 % |
IS |
Izlandi Köztársaság |
0,03 % |
IE |
Írország |
0,22 % |
LU |
Luxemburgi Nagyhercegség |
0,12 % |
NL |
Holland Királyság |
0,18 % |
NO |
Norvég Királyság |
0,08 % |
PL |
Lengyel Köztársaság |
0,04 % |
SI |
Szlovén Köztársaság |
0,04 % |
ES |
Spanyol Királyság |
0,01 % |
SE |
Svéd Királyság |
0,085 % |
UK |
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága |
0,17 % |
GU |
Guadeloupe |
2,74 % |
MA |
Martinique |
3,19 % |
SM |
Saint-Martin Közösség |
5,16 % |
RE |
Réunion |
2,50 % |
A RÉGIÓKRA VONATKOZÓ SZÉLVIHARKOCKÁZATI KORRELÁCIÓS EGYÜTTHATÓK
|
AT |
BE |
CH |
CZ |
DE |
DK |
ES |
FI |
FR |
UK |
HU |
IE |
IS |
LU |
NL |
NO |
PL |
SE |
SI |
GU |
MA |
SM |
RE |
AT |
1,00 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
BE |
0,25 |
1,00 |
0,25 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,75 |
0,75 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
CH |
0,50 |
0,25 |
1,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
CZ |
0,25 |
0,25 |
0,25 |
1,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
DE |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,25 |
1,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,50 |
0,50 |
0,25 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
DK |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,50 |
0,50 |
0,25 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
ES |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
FI |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
FR |
0,25 |
0,50 |
0,50 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
1,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
UK |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
1,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
HU |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
IE |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
IS |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
LU |
0,25 |
0,75 |
0,25 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
1,00 |
0,50 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
NL |
0,25 |
0,75 |
0,25 |
0,25 |
0,50 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,50 |
1,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
NO |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
1,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
PL |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
SE |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
SI |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
GU |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
1,00 |
1,00 |
0,00 |
MA |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
1,00 |
1,00 |
0,00 |
SM |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
1,00 |
1,00 |
0,00 |
RE |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
(1) kivéve Guadeloupe, Martinique, a Saint-Martin Közösség és Réunion
IV. MELLÉKLET
A VI. mellékletben a „Régiók és földrengéskockázati tényezők” szakasz helyébe a következő szöveg lép:
„Régiók és földrengéskockázati tényezők
Az r régió rövidítése |
r régió |
Q ( earthquake , r ) földrengéskockázati tényező |
AT |
Osztrák Köztársaság |
0,10 % |
BE |
Belga Királyság |
0,02 % |
BG |
Bolgár Köztársaság |
1,60 % |
CR |
Horvát Köztársaság |
1,60 % |
CY |
Ciprusi Köztársaság |
2,12 % |
CZ |
Cseh Köztársaság |
0,10 % |
CH |
Svájci Államszövetség; Liechtensteini Hercegség |
0,25 % |
FR |
Francia Köztársaság (1); Monacói Hercegség; Andorrai Hercegség |
0,06 % |
DE |
Németországi Szövetségi Köztársaság |
0,10 % |
HE |
Görög Köztársaság |
1,75 % |
HU |
Magyarország |
0,20 % |
IT |
Olasz Köztársaság; San Marino Köztársaság; Vatikánvárosi Állam |
0,77 % |
MT |
Máltai Köztársaság |
1,00 % |
PT |
Portugál Köztársaság |
1,20 % |
RO |
Románia |
1,70 % |
SK |
Szlovák Köztársaság |
0,16 % |
SI |
Szlovén Köztársaság |
1,00 % |
GU |
Guadeloupe |
4,09 % |
MA |
Martinique |
4,71 % |
SM |
Saint-Martin Közösség |
5,00 % |
(1) kivéve Guadeloupe, Martinique, a Saint-Martin Közösség és Réunion”.
V. MELLÉKLET
A VII. mellékletben a „Régiók és árvízkockázati tényezők” szakasz helyébe a következő szöveg lép:
„Régiók és árvízkockázati tényezők
Az r régió rövidítése |
r régió |
Q ( flood,r ) árvízkockázati tényező |
AT |
Osztrák Köztársaság |
0,13 % |
BE |
Belga Királyság |
0,10 % |
BG |
Bolgár Köztársaság |
0,15 % |
CZ |
Cseh Köztársaság |
0,30 % |
CH |
Svájci Államszövetség; Liechtensteini Hercegség |
0,30 % |
FR |
Francia Köztársaság (1); Monacói Hercegség; Andorrai Hercegség |
0,12 % |
DE |
Németországi Szövetségi Köztársaság |
0,20 % |
HU |
Magyarország |
0,25 % |
IT |
Olasz Köztársaság; San Marino Köztársaság; Vatikánvárosi Állam |
0,15 % |
PL |
Lengyel Köztársaság |
0,16 % |
RO |
Románia |
0,30 % |
SK |
Szlovák Köztársaság |
0,35 % |
SI |
Szlovén Köztársaság |
0,30 % |
UK |
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága |
0,12 % |
(1) kivéve Guadeloupe, Martinique, a Saint-Martin Közösség és Réunion”.
VI. MELLÉKLET
„VIII. MELLÉKLET
A JÉGESŐKOCKÁZATI RÉSZMODUL PARAMÉTEREI
Régiók és jégesőkockázati tényezők
Az r régió rövidítése |
r régió |
Q ( hail , r ) jégesőkockázati tényező |
AT |
Osztrák Köztársaság |
0,08 % |
BE |
Belga Királyság |
0,03 % |
CZ |
Cseh Köztársaság |
0,045 % |
CH |
Svájci Államszövetség; Liechtensteini Hercegség |
0,06 % |
FR |
Francia Köztársaság (1); Monacói Hercegség; Andorrai Hercegség |
0,01 % |
DE |
Németországi Szövetségi Köztársaság |
0,02 % |
IT |
Olasz Köztársaság; San Marino Köztársaság; Vatikánvárosi Állam |
0,05 % |
LU |
Luxemburgi Nagyhercegség |
0,03 % |
NL |
Holland Királyság |
0,02 % |
ES |
Spanyol Királyság |
0,01 % |
SI |
Szlovén Köztársaság |
0,08 % |
A régiókra vonatkozó jégesőkockázati korrelációs együtthatók
|
AT |
BE |
CZ |
FR |
DE |
IT |
LU |
NL |
CH |
SI |
ES |
AT |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
BE |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
CZ |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
FR |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
DE |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
IT |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
LU |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
NL |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
CH |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
SI |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
ES |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
(1) kivéve Guadeloupe, Martinique, a Saint-Martin Közösség és Réunion
VII. MELLÉKLET
A IX. melléklet a következőképpen módosul:
(1) |
A cím helyébe a következő szöveg lép: „AZ V–VIII. MELLÉKLETBEN MEGHATÁROZOTT RÉGIÓK FÖLDRAJZI FELOSZTÁSA KOCKÁZATI ZÓNÁKBA”. |
(2) |
Az első mondat helyébe a következő szöveg lép: „Az V–VIII. mellékletben meghatározott régiók X–XIII. mellékletben említetteknek megfelelő kockázati zónái megegyeznek a következő táblázatokban található postai irányítószámok szerinti területekkel vagy közigazgatási egységekkel.”. |
(3) |
Az „A kockázati zónák leképezése azokban a régiókban, amelyekben a zónák kialakítása a postai irányítószámokon alapul” szakasz 1. pontja helyébe a következő szöveg lép: „Az AT, CZ, CH, DE, HE, IT, NL, NO, PL, PT, ES és SK régiók kockázati zónáinak leképezése a postai irányítószám első két számjegyén alapul;”. |
(4) |
Az „A kockázati zónák leképezése azokban a régiókban, amelyekben a zónák kialakítása a közigazgatási egységeken alapul – 2. rész” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „A kockázati zónák leképezése azokban a régiókban, amelyekben a zónák kialakítása a közigazgatási egységeken alapul – 2. rész Az SE régió esetében a kockázati zónák leképezése a megyékhez rendelt számokon alapul.
|
(5) |
A melléklet a következő szakasszal egészül ki: „A Finn Köztársaság kockázati zónáinak leképezése Az FI régió esetében a kockázati zónák leképezése a postai irányítószám első két számjegyén alapul.
|
VIII. MELLÉKLET
A X. melléklet a következőképpen módosul:
(1) |
„A szélviharkockázatra vonatkozó kockázati súlyok” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „A szélviharkockázatra vonatkozó kockázati súlyok
|
(2) |
Az „A földrengéskockázatra vonatkozó kockázati súlyok” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „A földrengéskockázatra vonatkozó kockázati súlyok
|
(3) |
Az „Az árvízkockázatra vonatkozó kockázati súlyok” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „Az árvízkockázatra vonatkozó kockázati súlyok
|
(4) |
Az „A jégesőkockázatra vonatkozó kockázati súlyok” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „A jégesőkockázatra vonatkozó kockázati súlyok
|
IX. MELLÉKLET
„XIV. MELLÉKLET
AZ NSLT EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI ÉS -VISZONTBIZTOSÍTÁSI KÖTELEZETTSÉGEK SZEGMENTÁLÁSA ÉS SZÓRÁSA AZ NSLT EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI DÍJ- ÉS TARTALÉKKOCKÁZATI RÉSZMODUL ESETÉBEN
|
Szegmens |
A szegmenst alkotó, az I. mellékletben meghatározott biztosítási üzletágak |
A szegmens bruttó díjkockázatának szórása |
A szegmens tartalékkockázatának szórása |
1 |
Gyógyászati költségek térítésére vonatkozó biztosítás és arányos viszontbiztosítás |
1 és 13 |
5 % |
5,7 % |
2 |
Jövedelembiztosítás és arányos viszontbiztosítás |
2 és 14 |
8,5 % |
14 % |
3 |
Üzemi balesetbiztosítás és arányos viszontbiztosítás |
3 és 15 |
9,6 % |
11 % |
4 |
Nem arányos egészség-viszontbiztosítás |
25 |
17 % |
17 % |
X. MELLÉKLET
A XVI. mellékletben az „AZ ESEMÉNYEK FOGALOMMEGHATÁROZÁSA ÉS KOCKÁZATI TÉNYEZŐK A TÖMEGES BALESETI KOCKÁZATI RÉSZMODUL ÉS A BALESET-KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZATI RÉSZMODUL ESETÉBEN” táblázat helyébe a következő szöveg lép:
„AZ ESEMÉNYEK FOGALOMMEGHATÁROZÁSA ÉS KOCKÁZATI TÉNYEZŐK A TÖMEGES BALESETI KOCKÁZATI RÉSZMODUL ÉS A BALESET-KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZATI RÉSZMODUL ESETÉBEN
e típusú esemény |
xe – azon személyek részaránya, akik baleset következtében az e eseménytípus által érintettek |
Baleseti halál |
10 % |
Maradandó baleseti rokkantság |
3,5 % |
12 hónapot elérő baleseti rokkantság |
16,5 % |
Baleset miatti orvosi kezelés |
30 %”. |
XI. MELLÉKLET
A XVII. melléklet a következőképpen módosul:
(1) |
Az F. rész címének helyébe a következő szöveg lép: „F1. 1. nem arányos viszontbiztosítási módszer”. |
(2) |
A melléklet a következő F2. résszel egészül ki: „F2. 2. nem arányos viszontbiztosítási módszer Bemeneti adatok és módszerspecifikus adatkövetelmények
Módszerspecifikáció
|
XII. MELLÉKLET
A XXI. melléklet B. része a következőképpen módosul:
(1) |
A szöveg a következő 19. ponttal egészül ki:
|
(2) |
A B. rész utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép: „A 2–19. pontban meghatározott információt az utolsó naptári évre vonatkozóan kell megadni.”. |
XIII. MELLÉKLET
A XXII. melléklet a következőképpen módosul:
(1) |
A melléklet a „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Spanyol Királyság” című szakasz után a következő, „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Finnország” című szakasszal egészül ki: „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Finnország
|
(2) |
A melléklet a „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága” című szakasz után a következő, „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Magyarország” című szakasszal egészül ki: „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Magyarország
|
(3) |
A „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Svéd Királyság” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Svéd Királyság
|
(4) |
A melléklet a „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Svéd Királyság” című szakasz után a következő, „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Szlovén Köztársaság” című szakasszal egészül ki: „Szélviharkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Szlovén Köztársaság
|
XIV. MELLÉKLET
A XXIII. melléklet a következőképpen módosul:
(1) |
A „Földrengéskockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Görög Köztársaság” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „Földrengéskockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Görög Köztársaság
|
(2) |
A „Földrengéskockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Románia” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „Földrengéskockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Románia
|
(3) |
A „Földrengéskockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Szlovák Köztársaság” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „Földrengéskockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Szlovák Köztársaság
|
XV. MELLÉKLET
A XXIV. melléklet a következőképpen módosul:
(1) |
Az „Árvízkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Magyarország” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „Árvízkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Magyarország
|
(2) |
Az „Árvízkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága” szakasz helyébe a következő szöveg lép: „Árvízkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága
|
XVI. MELLÉKLET
A XXV. melléklet a következőképpen módosul:
(1) |
A melléklet a „Jégesőkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Belga Királyság” című szakasz után a következő, „Jégesőkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Cseh Köztársaság” című szakasszal egészül ki: „Jégesőkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Cseh Köztársaság
|
(2) |
A melléklet a „Jégesőkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Svájci Államszövetség” című szakasz után a következő, „Jégesőkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Szlovén Köztársaság” című szakasszal egészül ki: „Jégesőkockázatra vonatkozó korrelációs együtthatók – Szlovén Köztársaság
|