9.2.2018 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 37/1 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2018/179 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2017. szeptember 25.)
a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,
mivel:
(1) |
Az 1233/2011/EU rendelet előírja, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodásában (a továbbiakban: megállapodás) foglalt iránymutatásokat alkalmazni kell az Unióban. A megállapodás szövegét az említett rendelet II. melléklete tartalmazza. |
(2) |
A megállapodás részes felei számos módosítást fogadtak el a II. mellékletre vonatkozóan. Az OECD 2017. február 1-jén közzétette a megállapodás felülvizsgált változatát, amely figyelembe veszi mindezeket a módosításokat. Az 1233/2011/EU rendelet mellékletében lévő megállapodás szövegét ezért fel kell váltani az említett konszolidált felülvizsgált változattal. |
(3) |
Az 1233/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1233/2011/EU rendelet II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 25-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 326., 2011.12.8., 45. o.
MELLÉKLET
II. MELLÉKLET
TARTALOMJEGYZÉK
MELLÉKLET | 3 |
I. FEJEZET: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK | 6 |
1. |
CÉL | 6 |
2. |
JOGÁLLÁS | 6 |
3. |
RÉSZVÉTEL | 6 |
4. |
A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK | 6 |
5. |
ALKALMAZÁSI KÖR | 6 |
6. |
ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁSOK | 7 |
7. |
PROJEKTFINANSZÍROZÁS | 7 |
8. |
FELMONDÁS | 7 |
9. |
ELLENŐRZÉS | 7 |
II. FEJEZET: AZ EXPORTHITELEK PÉNZÜGYI FELTÉTELEI | 7 |
10. |
ELŐLEG, MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS ÉS HELYI KÖLTSÉGEK | 8 |
11. |
AZ EGYES ORSZÁGOK MAXIMÁLIS FUTAMIDŐ SZERINTI BESOROLÁSA | 8 |
12. |
MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK | 8 |
13. |
FUTAMIDŐ NEM ATOMENERGIÁVAL MŰKÖDŐ ERŐMŰ ESETÉBEN | 9 |
14. |
TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS | 9 |
15. |
KAMATLÁBAK, KOCKÁZATI DÍJAK ÉS EGYÉB DÍJAK | 10 |
16. |
AZ EXPORTHITELEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE | 10 |
17. |
A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK | 10 |
18. |
EGYEZTETÉS | 10 |
19. |
MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK A HIVATALOS FINANSZÍROZÁSI TÁMOGATÁS KERETÉBEN | 10 |
20. |
A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA | 10 |
21. |
A CIRR-KAMATLÁBAK ÉRVÉNYESSÉGE | 11 |
22. |
A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA | 11 |
23. |
HITELKOCKÁZATI DÍJ | 11 |
24. |
MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK | 11 |
25. |
ORSZÁGKOCKÁZATI BESOROLÁS | 13 |
26. |
A SZUVERÉN KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE | 14 |
27. |
VEVŐKOCKÁZATI BESOROLÁS | 15 |
28. |
A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK BESOROLÁSA | 15 |
29. |
A HIVATALOS EXPORTHITEL-FEDEZET SZÁZALÉKARÁNYA ÉS MINŐSÉGE | 15 |
30. |
ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ELJÁRÁSOK | 16 |
31. |
VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK | 16 |
32. |
A MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK ÉRVÉNYESSÉGÉNEK FELÜLVIZSGÁLATA A HITELKOCKÁZAT SZEMPONTJÁBÓL | 16 |
III. FEJEZET: A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLLYEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK | 17 |
33. |
ÁLTALÁNOS ALAPELVEK | 17 |
34. |
A KÖTÖTT SEGÉLY FORMÁI | 17 |
35. |
KAPCSOLT FINANSZÍROZÁS | 17 |
36. |
KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT ORSZÁGOK | 18 |
37. |
PROJEKTEK JOGOSULTSÁGA | 18 |
38. |
MINIMÁLIS KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINT | 19 |
39. |
KIVÉTELEK A KÖTÖTT SEGÉLYRE VALÓ ORSZÁG- VAGY PROJEKTJOGOSULTSÁG ALÓL | 19 |
40. |
A KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINTJÉNEK KISZÁMÍTÁSA | 19 |
41. |
A KÖTÖTT SEGÉLYEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE | 20 |
42. |
EGYEZTETÉS | 21 |
IV. FEJEZET: ELJÁRÁSOK | 21 |
1. SZAKASZ: AZ EXPORTHITELEKRE ÉS A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKRE VONATKOZÓ KÖZÖS ELJÁRÁSOK | 21 |
43. |
BEJELENTÉSEK | 21 |
44. |
A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS | 21 |
45. |
EGYEZTETÉSI ELJÁRÁSOK | 21 |
46. |
KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK | 22 |
2. SZAKASZ: EXPORTHITELEZÉSI ELJÁRÁSOK | 22 |
47. |
ELŐZETES BEJELENTÉS KONZULTÁCIÓVAL | 22 |
48. |
ELŐZETES BEJELENTÉS | 22 |
3. SZAKASZ: A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ ELJÁRÁSOK | 23 |
49. |
ELŐZETES BEJELENTÉS | 23 |
50. |
AZONNALI BEJELENTÉS | 24 |
4. SZAKASZ: A KÖTÖTT SEGÉLYRE VONATKOZÓ KONZULTÁCIÓS ELJÁRÁSOK | 24 |
51. |
A KONZULTÁCIÓ CÉLJA | 24 |
52. |
A KONZULTÁCIÓK KÖRE ÉS IDŐZÍTÉSE | 24 |
53. |
A KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE | 25 |
5. SZAKASZ: AZ EXPORTHITELEKKEL ÉS A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKKEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓCSERE | 25 |
54. |
KAPCSOLATTARTÓK | 25 |
55. |
AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS TERJEDELME | 25 |
56. |
A VÁLASZADÁS TERJEDELME | 25 |
57. |
SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK | 25 |
58. |
A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI | 26 |
59. |
KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ | 26 |
60. |
KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA | 26 |
61. |
VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN | 27 |
62. |
A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA | 27 |
63. |
A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE | 27 |
6. SZAKASZ: A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK (CIRR) KÖZLÉSÉRE VONATKOZÓ GYAKORLATI RENDELKEZÉSEK | 27 |
64. |
A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSE | 27 |
65. |
A KAMATLÁBAK HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA | 27 |
66. |
A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA | 27 |
7. SZAKASZ: FELÜLVIZSGÁLATOK | 28 |
67. |
A MEGÁLLAPODÁS RENDSZERES FELÜLVIZSGÁLATA | 28 |
68. |
A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK FELÜLVIZSGÁLATA | 28 |
69. |
A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉS A KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEK FELÜLVIZSGÁLATA | 28 |
I. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HAJÓKHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL | 29 |
II. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS AZ ATOMERŐMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL | 32 |
III. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A POLGÁRI LÉGI JÁRMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL | 35 |
IV. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A MEGÚJULÓ ENERGIÁK FELHASZNÁLÁSÁT ÉS AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS HATÁSAINAK ENYHÍTÉSÉT ÉS AZ AZOKHOZ VALÓ ALKALMAZKODÁST CÉLZÓ, VALAMINT VÍZÜGYI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL | 69 |
V. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A VASÚTI INFRASTRUKTÚRÁHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL | 82 |
VI. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A SZÉNTÜZELÉSŰ VILLAMOSENERGIA-TERMELÉSI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL | 85 |
VII. MELLÉKLET: A PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEKRE ALKALMAZANDÓ FELTÉTELEK | 89 |
VIII. MELLÉKLET: A BEJELENTÉS SORÁN MEGADANDÓ INFORMÁCIÓK | 92 |
IX. MELLÉKLET: A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK KISZÁMÍTÁSA | 99 |
X. MELLÉKLET: A NULLADIK KATEGÓRIÁBA SOROLT ORSZÁGOKBAN VÉGREHAJTOTT ÜGYLETEKRE VONATKOZÓ PIACI REFERENCIÁK | 102 |
XI. MELLÉKLET: A HARMADIK FÉL ÁLTALI VISSZAFIZETÉSI GARANCIA ALKALMAZÁSÁRA ÉS A MULTILATERÁLIS VAGY REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK MINŐSÍTÉSÉRE IRÁNYADÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK | 103 |
XII. MELLÉKLET: A VEVŐKOCKÁZATI KATEGÓRIÁK MINŐSÉGI LEÍRÁSA | 105 |
XIII. MELLÉKLET: AZ ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ÉS A VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK ALKALMAZÁSÁT SZABÁLYOZÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK | 109 |
XIV. MELLÉKLET: A FEJLESZTÉSI MINŐSÉG ELLENŐRZŐ LISTÁJA | 113 |
XV. MELLÉKLET: FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK | 115 |
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. CÉL
a) |
A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) fő célja, hogy megfelelő keretet biztosítson a hivatalosan támogatott exporthitelek szabályos használatához. |
b) |
A megállapodás, az 5. cikkének a) pontjában meghatározottaknak megfelelően, egyenlő feltételeket kíván kialakítani a hivatalos támogatásokra vonatkozóan, azzal a céllal, hogy a hivatalos támogatások pénzügyi feltételei között fennálló verseny helyett az exportált áruk és szolgáltatások minőségén és árán alapuló versenyt ösztönözze. |
2. JOGÁLLÁS
Az OECD keretein belül kialakított megállapodás 1978 áprilisában határozatlan időre lépett hatályba. A megállapodás nem az OECD jogi aktusa (1), hanem a részes felek között létrejött önkéntes megállapodás, bár adminisztratív támogatást kap az OECD titkárságától (a továbbiakban: a titkárság).
3. RÉSZVÉTEL
A megállapodás részes felei jelenleg: Ausztrália, Kanada, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok. A megállapodás jelenlegi részes felei más OECD-tagokat, illetve OECD-tagsággal nem rendelkező országokat is felhívhatnak arra, hogy a megállapodás részes feleivé váljanak.
4. A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK
a) |
A részes felek vállalják, hogy az 5. cikk a) pontjában meghatározott hivatalos támogatással összefüggő bejelentésekkel kapcsolatos információkat megosztják a megállapodásban nem részes felekkel. |
b) |
A megállapodás részes fele versenyhelyzet esetén, viszonossági alapon, a megállapodásban nem részes fél információkérésére a hivatalos támogatásai pénzügyi feltételeire vonatkozóan ugyanúgy válaszol, mint ahogy a megállapodás részes felének kérésére válaszolna. |
5. ALKALMAZÁSI KÖR
A megállapodás valamely kormány által vagy nevében áruk és/vagy szolgáltatások (beleértve a pénzügyi lízinget is) exportjához nyújtott összes hivatalos támogatásra vonatkozik, amelyek futamideje legalább két év.
a) |
A hivatalos támogatás többféle formában nyújtható:
|
b) |
A megállapodást alkalmazni kell a kötött segélyre; a IV. fejezetben ismertetett eljárások a kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segélyre is kiterjednek. |
c) |
A megállapodás nem vonatkozik a katonai berendezések és a mezőgazdasági árucikkek exportjára. |
d) |
Nem adható hivatalos támogatás, ha egyértelműen bizonyítható, hogy a szerződést elsősorban a kedvezőbb futamidő elérése céljából olyan országban lévő vevővel kötötték meg, amely nem az áruk végleges rendeltetési helye. |
6. ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁSOK
a) |
Az alábbi ágazati megállapodások a megállapodás részét képezik:
|
b) |
Az I., II., IV. vagy V. melléklet részes felei annak rendelkezéseit alkalmazhatják az adott ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és/vagy szolgáltatások exportjához nyújtott hivatalos támogatásra. Amennyiben egy ágazati megállapodás nem tartalmaz a megállapodásnak megfelelő rendelkezést, az ágazati megállapodásban részes félnek a megállapodás rendelkezését kell alkalmaznia. |
c) |
A III. melléklet hatálya alá tartozó áruk és/vagy szolgáltatások exportja tekintetében azoknak a feleknek, akik egyben a szóban forgó ágazati megállapodás részes felei is, a szóban forgó ágazati megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazniuk. |
d) |
A VI. melléklet hatálya alá tartozó áruk és/vagy szolgáltatások exportja tekintetében az említett melléklet megfelelő rendelkezései alkalmazandók a megállapodás rendelkezései helyett. Amennyiben a VI. melléklet nem tartalmaz a megállapodásnak megfelelő rendelkezést, az ágazati megállapodásban részes félnek a megállapodás rendelkezéseit kell alkalmaznia. |
7. PROJEKTFINANSZÍROZÁS
a) |
A felek alkalmazhatják a VII. mellékletben meghatározott feltételeket az áruk és/vagy szolgáltatások exportjára azon ügyletek esetében, amelyek megfelelnek a VII. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeknek. |
b) |
Az a) pont az atomerőművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás, a megújuló energiákhoz, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a vízügyi projektekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás, a vasúti infrastruktúrához nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás, továbbá a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára vonatkozik. |
c) |
A fenti a) pont nem alkalmazható a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás és a hajókhoz nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára. |
8. FELMONDÁS
Bármelyik fél felmondhatja a megállapodásban való részvételét a titkárság írásban – közvetlen kommunikációs eszközök, például az OECD online információs rendszer (a továbbiakban: OLIS) igénybevételével – történő értesítésével. A felmondás 180 naptári nappal azt követően lép hatályba, hogy a titkárság kézhez vette az arról szóló értesítést.
9. ELLENŐRZÉS
A megállapodás végrehajtását a titkárság ellenőrzi.
II. FEJEZET
AZ EXPORTHITELEK PÉNZÜGYI FELTÉTELEI
Az exporthitelek pénzügyi feltételei az e fejezetben foglalt összes rendelkezést magukban foglalják, amely rendelkezések egymással összefüggésben értelmezendők.
A megállapodás korlátozásokat is meghatároz a hivatalosan támogatható feltételekkel kapcsolatban. A felek tudomásul veszik, hogy bizonyos kereskedelmi és ipari ágazatokban hagyományosan a megállapodásban foglalt feltételeknél korlátozóbb jellegű pénzügyi feltételeket alkalmaznak. A felek a továbbiakban is tiszteletben tartják e szokásos pénzügyi feltételeket, különös tekintettel arra az elvre, amely szerint a futamidők nem haladják meg az áruk hasznos élettartamát.
10. ELŐLEG, MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS ÉS HELYI KÖLTSÉGEK
a) |
A felek a hivatalos támogatás tárgyát képező áruk és szolgáltatások vásárlói számára előírják, hogy az export szerződés szerinti értékének minimum 15 %-át fizessék ki legkésőbb a hitel törlesztésének a XV. mellékletben meghatározott kezdő időpontjáig. Az előleg kiszámításakor az export szerződés szerinti értéke arányosan csökkenthető, ha az ügylet harmadik országból származó, hivatalosan nem támogatott árukat és szolgáltatásokat is magában foglal. A kockázati díj 100 %-ának finanszírozása/biztosítása megengedett. A kockázati díj beépíthető az export szerződés szerinti értékébe, de akár mellőzhető is. A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően fizetett biztosítéki összegek ebben az esetben nem tekintendők előlegnek. |
b) |
Az előlegfizetéshez nyújtott hivatalos támogatás kizárólag biztosítás vagy garancia formájában történhet a szokásos folyósítás előtti kockázatokkal szemben. |
c) |
A felek a b) és d) pontban foglaltak kivételével nem nyújthatnak az export szerződés szerinti értékének – ideértve a harmadik országból történő szállítást, de nem számítva a helyi költségeket – 85 %-át meghaladó hivatalos támogatást. |
d) |
A felek hivatalos támogatást nyújthatnak a helyi költségekre, feltéve, hogy:
|
11. AZ EGYES ORSZÁGOK MAXIMÁLIS FUTAMIDŐ SZERINTI BESOROLÁSA
a) |
Az I. kategóriába a magas jövedelmű (2) OECD-országok tartoznak. Minden más ország a II. kategóriába tartozik. |
b) |
Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók:
|
c) |
Egy ország csak akkor kerülhet egy másik kategóriába, miután két egymást követő évben ugyanabba a világbanki kategóriába sorolták. |
12. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK
A 13. cikk sérelme nélkül a maximális futamidő a rendeltetési ország 11. cikkben szereplő kritériumok szerinti besorolása szerint változik.
a) |
Az I. kategóriába tartozó országok esetében a maximális futamidő öt év, azzal a lehetőséggel, hogy a felek nyolc és fél évben is megállapodhatnak, ha betartják a 48. cikkben meghatározott előzetes bejelentési eljárásokat. |
b) |
A II. kategóriába sorolt országoknál a maximális futamidő tíz év. |
c) |
Több rendeltetési országot magában foglaló szerződés esetében – a megfelelő futamidőkkel kapcsolatos megállapodás elérése érdekében – a feleknek az 58–63. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban közös álláspontra kell törekedniük. |
13. FUTAMIDŐ NEM ATOMENERGIÁVAL MŰKÖDŐ ERŐMŰ ESETÉBEN
a) |
A VI. melléklet hatálya alá nem tartozó, nem atomenergiával működő erőművek esetében a maximális futamidő 12 év. Ha a megállapodás valamely részes fele a 12. cikkben előírtnál hosszabb futamidőt kíván támogatni, a 48. cikkben foglalt eljárással összhangban ezt előzetesen kell bejelentenie. |
b) |
Nem atomenergiával működő erőműnek tekintendők azok a komplett erőművek vagy erőműrészek, amelyeket nem atomenergiával működtetnek; ide tartoznak mindazok a részegységek, berendezések, anyagok és szolgáltatások (a személyzet kiképzésével együtt), amelyekre közvetlenül van szükség az említett nem atomenergiával működő erőművek építéséhez és üzembe helyezéséhez. Ez nem terjed ki azokra a tételekre, amelyekért általában a vevő a felelős, például a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, a villamos vezetékekkel és az erőmű területének határain kívül fekvő transzformátor-állomásokkal és vízellátással kapcsolatos költségekre, valamint a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például helyszíni engedélyekkel, építési engedélyekkel, nukleáris üzemanyag-betöltési engedélyekkel) összefüggő költségekre a vevő országában, kivéve:
|
14. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS
a) |
Az exporthitelek tőkerészét egyenlő részletekben kell törleszteni. |
b) |
A tőkerész és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőkerész- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni. |
c) |
Lízingügyletek támogatására nyújtott exporthitelek esetén a tőkeösszegre és a kamatra kombináltan alkalmazott egyenlő törlesztés alkalmazható az a) pontban meghatározott egyenlő összegű tőketörlesztés helyett. |
d) |
Kivételesen és különösen indokolt esetben exporthitel nyújtható a fenti a)–c) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtását az magyarázza, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő törlesztését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között, és e támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:
|
e) |
A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
15. KAMATLÁBAK, KOCKÁZATI DÍJAK ÉS EGYÉB DÍJAK
a) |
A kamat nem tartalmazza:
|
b) |
Ha a hivatalos támogatást közvetlen hitelekkel/finanszírozással vagy refinanszírozással nyújtják, akkor a kockázati díj vagy hozzáadható a névleges kamatlábhoz, vagy külön díjként fizethető; mindkét összetevőt elkülönítetten kell meghatározni a felek számára. |
16. AZ EXPORTHITELEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE
Az egyedi exporthitelre vagy a hitelkeretre vonatkozó pénzügyi feltételek – a 21. cikkben meghatározott CIRR-kamatlábakra (Commercial Interest Reference Rates – kereskedelmi referenciakamatlábak) vonatkozó érvényességi idő kivételével – hat hónapot meghaladó időszakra nem rögzíthető a végleges kötelezettségvállalás előtt.
17. A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK
A megállapodás nem akadályozza meg az exporthitelezéssel foglalkozó hatóságokat vagy a finanszírozó intézeteket abban, hogy a megállapodásban előírtnál kevésbé korlátozó pénzügyi feltételekben állapodjanak meg, ha ezt az intézkedést a szerződés odaítélése után teszik meg (miután az exporthitel-megállapodás és az azt kiegészítő okmányok már hatályba léptek), és ez az intézkedés kizárólag arra a célra szolgál, hogy elkerüljék vagy a minimumra csökkentsék a nemfizetést vagy kárfizetést esetleg előidéző eseményekből eredő veszteségeket.
18. EGYEZTETÉS
A fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével, valamint a megállapodás céljával összhangban a 45. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően egyeztetheti a megállapodásban részes vagy nem részes fél által kínált pénzügyi feltételeket. Az e cikkel összhangban nyújtott feltételek úgy tekintendők, hogy azok megfelelnek az I. és a II. fejezet, valamint adott esetben az I., a II., a III., a IV., az V., a VI. és a VII. melléklet rendelkezéseinek.
19. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK A HIVATALOS FINANSZÍROZÁSI TÁMOGATÁS KERETÉBEN
a) |
A rögzített kamatozású hitelekhez hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a megfelelő CIRR-kamatlábakat alkalmazzák minimális kamatlábként. A CIRR-kamatlábak meghatározása az alábbi elvek szerint történik:
|
b) |
A hivatalos finanszírozási támogatás nyújtása nem jelenti a nemfizetési kockázatra a 23. cikk rendelkezései szerint felszámítandó megfelelő hitelkockázati díj ellentételezését, vagy részleges vagy teljes kiegyenlítését. |
20. A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA
a) |
A CIRR-kamatlábat létrehozni kívánó egyes feleknek először az alábbi két alapkamatláb-rendszer közül kell kiválasztaniuk az egyiket saját nemzeti valutájukhoz:
Az alapkamatláb-rendszertől való eltéréseket a feleknek egyeztetniük kell. |
b) |
A felek egyéb megállapodása hiányában a CIRR-kamatlábakat az egyes felek által alkalmazott alapkamatláb felett 100 bázisponton rögzített felárral kell meghatározni. |
c) |
A többi félnek egy bizonyos devizára meghatározott CIRR-kamatlábat kell alkalmaznia, amennyiben úgy döntenek, hogy ebben a devizában történik a finanszírozás. |
d) |
Hat hónappal korábban történő előzetes bejelentést követően, a felek egyetértésével a felek megváltoztathatják alapkamat-rendszerüket. |
e) |
A megállapodásban részes vagy nem részes felek kérhetik, hogy a CIRR-kamatlábat a megállapodásban nem részes valamely fél pénznemében állapítsák meg. Az érdekelt nem részes féllel folytatott konzultáció során az egyik részes vagy nem részes fél nevében a titkárság javaslatot tehet a CIRR-kamatlábnak ebben a pénznemben történő kialakítására a közös álláspontra vonatkozó eljárásoknak az 58–63. cikkel összhangban történő igénybevételével. |
21. A CIRR-KAMATLÁBAK ÉRVÉNYESSÉGE
Az egy adott ügyletre alkalmazandó kamatláb legfeljebb 120 napos határidőre rögzíthető. A CIRR-kamatlábhoz 20 bázispont felárat kell hozzáadni, ha a hivatalos finanszírozási támogatás feltételeit a szerződés napja előtt rögzítik.
22. A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA
a) |
Ha a hivatalos finanszírozási támogatást változó kamatozású kölcsönökhöz nyújtják, a bankok és más finanszírozó intézetek nem kínálhatnak lehetőséget arra, hogy a kölcsön időtartama alatt a CIRR-kamatláb (az eredeti szerződés időpontjában) vagy a rövid lejáratú piaci kamatláb közül az alacsonyabb legyen választható. |
b) |
A kölcsönnek vagy bármekkora hányadának önkéntes előtörlesztése esetén a kölcsönfelvevőnek meg kell térítenie a hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó állami intézménynek az előtörlesztés következtében felmerülő összes költségét és veszteségét, beleértve az állami intézménynek az előtörlesztés által megszakított fix készpénzbevételének pótlásával kapcsolatban felmerült költségét. |
23. HITELKOCKÁZATI DÍJ
A felek a kamatköltségeken kívül kockázati díjakat számíthatnak fel az exporthitelek vissza nem fizetésével járó kockázat fedezésére. A felek által felszámított kockázati díjak kockázati alapúak, konvergálnak, és alkalmasnak kell lenniük a hosszú távú működési költségek és veszteségek fedezésére.
24. MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK
A részes felek nem vethetnek ki az alkalmazandó minimális hitelkockázati díjnál (Minimum Premium Rate – a továbbiakban: MPR) alacsonyabb mértékű díjat.
a) |
Az alkalmazandó MPR meghatározása az alábbi tényezők alapján történik:
|
b) |
Az MPR-eket a hitel tőkeértékének százalékarányában úgy kell kifejezni, mintha a kockázati díjat az első hitellehívás időpontjában teljes egészében beszedték volna. Az MPR-ek számítási módszerének magyarázata a matematikai képlettel együtt a IX. mellékletben található. |
c) |
A részes felek által a piaci referenciaügyletekre, vagyis a 0. kategóriába sorolt országokba, a magas jövedelmű OECD-országokba és a magas jövedelmű euróövezeti országokba (3) tartozó kötelezetteket/garanciavállalókat (azaz hitelkockázati jogalanyokat) érintő ügyletekre alkalmazott kockázati díjakat a rendeltetési országtól függetlenül eseti alapon kell megállapítani. Annak érdekében, hogy az ilyen országokba tartozó kötelezetteket – és adott esetben garanciavállalókat – érintő ügyletekre alkalmazott kockázati díjak ne legyenek alacsonyabbak a magánpiaci áraknál, a részes felek a következő eljárásokat alkalmazzák, aminek során a referenciaárak díjakra történő átszámításához elfogadott egyezményeket használnak:
|
d) |
A 7. kategóriába tartozó »legnagyobb kockázatú« országok esetében elvileg az adott kategóriára megállapított MPR-eket meghaladó kockázati díjakat kell alkalmazni; e kockázati díjakat a hivatalos támogatást nyújtó részes fél határozza meg. |
e) |
Az MPR egy adott ügyletnél történő kiszámításakor a kötelezett országának besorolásával megegyező országkockázati besorolást kell alkalmazni, és a kötelezett besorolásával megegyező vevőkockázati besorolást kell alkalmazni (10), kivéve, ha:
|
f) |
A fenti e) pont első és második francia bekezdésében ismertetett helyzetek szerinti, harmadik fél által nyújtott garancia alkalmazásával kapcsolatos követelmények és feltételek a XI. mellékletben találhatók. |
g) |
Az MPR kiszámításánál alkalmazott egyezményes kockázatviselési idő a folyósítási időszak fele, kiegészítve a teljes futamidővel, szokásos exporthitel-törlesztési konstrukciót feltételezve, vagyis azt, hogy a tőketörlesztés egyenlő, féléves részletekben történik a felhalmozott kamatokkal együtt a hiteltörlesztés kezdő időpontját hat hónappal követően. A nem szabványos törlesztési konstrukció szerinti exporthitelek esetében az egyenértékű futamidő (egyenlő, féléves részletekben kifejezve) a következő képlet alkalmazásával számítható ki: futamidő = (a futamidő súlyozott átlagidőtartama – 0,25)/0,5. |
h) |
Amennyiben a részes fél a kötelezett országától eltérő országban található, garanciavállalóként fellépő harmadik féllel kapcsolatos MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk alapján előzetesen bejelenteni. Amennyiben a részes fél garanciavállalóként fellépő multilaterális vagy regionális intézménnyel kapcsolatos MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 48. cikknek megfelelően előzetesen bejelenteni. |
25. ORSZÁGKOCKÁZATI BESOROLÁS
Az országok besorolása a magas jövedelmű OECD-országok és a magas jövedelmű euróövezeti országok kivételével aszerint történik, hogy mekkora a valószínűsége annak, hogy teljesítik külső adósságszolgálatukat (vagyis az ország hitelkockázata alapján).
a) |
Az ország hitelkockázatának öt eleme a következő:
|
b) |
Az országok nyolc országkockázati kategóriába sorolhatók (0–7). Az 1–7. kategóriákra vonatkozóan MPR-ek kerültek megállapításra, a 0. kategóriára vonatkozóan azonban nem, mivel az ezen kategóriába tartozó országok esetében az országkockázat szintje elhanyagolhatónak tekinthető. A 0. kategóriába sorolt országok esetében az ügyletekkel összefüggő hitelkockázat elsősorban a kötelezett/garanciavállaló kockázatához kapcsolódik. |
c) |
Az országok besorolása (12) az országkockázati besorolási módszerrel történik, amely az alábbiakból tevődik össze:
|
d) |
Az országkockázati besorolást folyamatosan ellenőrizni kell, legalább évente felül kell vizsgálni, és az országkockázati besorolási módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni. Ha egy országot alacsonyabb vagy magasabb országkockázati kategóriába sorolnak át, a részes felek – az átsorolás titkárság által történő közlését követő legkésőbb öt munkanapon belül – az új országkockázati kategóriával kapcsolatos MPR-ek értékével megegyező vagy azt meghaladó kockázati díjat számítanak fel. |
e) |
Az országkockázati besorolásokat a titkárság teszi közzé. |
26. A SZUVERÉN KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE
a) |
A 25. cikk d) pontjának megfelelően az országkockázati besorolási módszer alapján besorolt valamennyi ország esetében értékelni kell a szuverén kockázatot azoknak a kivételes államoknak az azonosítása érdekében:
|
b) |
A fenti a) pontban felsorolt feltételeknek megfelelő államokat a részes felek által kidolgozott és elfogadott szuverénkockázat-értékelési módszerrel kell azonosítani. |
c) |
A fenti a) pontban felsorolt feltételeknek megfelelő államok jegyzékét folyamatosan ellenőrizni kell, és legalább évente felül kell vizsgálni, és a szuverénkockázat-értékelési módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni. |
d) |
A fenti b) pont szerint azonosított államok jegyzékét a titkárság köteles közzétenni. |
27. VEVŐKOCKÁZATI BESOROLÁS
Az 1–7. országkockázati kategóriába sorolt országok kötelezettjeit és adott esetben garanciavállalóit a kötelezett/garanciavállaló országával kapcsolatosan megállapított vevőkockázati kategóriák valamelyikébe kell besorolni (13). A IX. melléklet tartalmazza azoknak a vevőkockázati kategóriáknak a mátrixát, amelybe a kötelezetteket és a garanciavállalókat be kell sorolni. A vevőkockázati kategóriák jellemzőinek leírását a XII. melléklet tartalmazza.
a) |
A vevőkockázati besorolásoknak a megállapodás részes felei által meghatározottak szerint a kötelezett/garanciavállaló elsőbbségi fedezetlen hitelminősítésén kell alapulniuk. |
b) |
A fenti a) ponttól eltérve a VII. melléklet feltételei szerint támogatott ügyletek és a legfeljebb 5 millió SDR hitelösszegű ügyletek besorolása az ügylet alapján, azaz a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazását követően történhet; az ilyen ügyletek azonban besorolásuktól függetlenül nem jogosultak a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazása tekintetében történő diszkontra. |
c) |
A kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók vevőkockázati besorolása: SOV/CC0. |
d) |
A nem kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók kivételes esetben az »Államnál jobb« (SOV+) vevőkockázati kategóriába (14) sorolhatók, ha:
|
e) |
A 48. cikknek megfelelően a részes felek a következő ügyleteket jelentik be előzetesen:
|
f) |
Ha az egymással versengő részes felek egy adott ügylettel kapcsolatosan kialakuló versenyhelyzetben a kötelezettet/garanciavállalót eltérő vevőkockázati kategóriákba sorolták, kötelesek törekedni arra, hogy közös vevőkockázati besorolásban állapodjanak meg. Amennyiben a közös besorolás terén nem jutnak megállapodásra, azok a részes felek, amelyek a kötelezettre/garanciavállalóra magasabb vevőkockázati besorolást állapítottak meg, alkalmazhatják az alacsonyabb vevőkockázati besorolást. |
28. A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK BESOROLÁSA
A multilaterális és regionális intézményeket a nyolc országkockázati kategória (0–7) (16) egyikébe kell besorolni, és szükség szerint felülvizsgálni; az alkalmazható besorolási kategóriákat a titkárság teszi közzé.
29. A HIVATALOS EXPORTHITEL-FEDEZET SZÁZALÉKARÁNYA ÉS MINŐSÉGE
Az MPR-ekeket a IX. mellékletben meghatározott módon, az exporthitel-termékek eltérő minőségének és a részes felek által nyújtott fedezet százalékarányának figyelembevételével differenciálják. A differenciálás az exportőr szemszögéből (azaz az exportőr/pénzügyi intézmény rendelkezésére bocsátott termékek eltérő minőségéből származó versenyhatás semlegesítése érdekében) történik.
a) |
Az exporthitel-termék minősége attól függ, hogy az adott termék biztosítás, garancia vagy közvetlen hitel/finanszírozás-e, biztosítási termékek esetében pedig attól, hogy a kárfizetési türelmi idő alatt (vagyis a kötelezett által teljesítendő futamidő és azon időpont közötti időszak alatt, amikor a biztosító köteles az exportőrt/pénzügyi intézményt kártalanítani) a kamatfedezetet felár nélkül nyújtják-e. |
b) |
A részes felek által kínált összes meglévő exporthitel-terméket az alábbi három termékkategória valamelyikébe kell besorolni:
|
30. ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ELJÁRÁSOK
a) |
A részes felek a XIII. mellékletben meghatározott alkalmazási feltételekkel a következő országkockázat-csökkentési módszereket alkalmazhatják:
|
b) |
Ha a megállapodás részes fele országkockázat-csökkentési módszer alkalmazását tükröző MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk alapján előzetesen bejelenteni. |
c) |
Piaci referenciaügyletek esetében nem alkalmazhatók országkockázat-csökkentési módszerek. |
31. VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK
a) |
A részes felek a következő vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket alkalmazhatják, amelyek 0-nál nagyobb hitelminőség-javítási tényező alkalmazását teszik lehetővé:
|
b) |
A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök fogalommeghatározását és a hitelminőség-javítási tényező maximális értékeit az 1–7. kategóriába tartozó kötelezettek és a piaci referenciakötelezettek tekintetében egyaránt a XIII. melléklet tartalmazza. |
c) |
A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök önállóan és kombinálva a következő korlátozásokkal alkalmazhatók:
|
d) |
A részes felek a 48. cikknek megfelelően előzetesen bejelentik azokat az 5 millió SDR-t meghaladó, nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyleteket, amelyek esetében a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök 0-t meghaladó hitelminőség-javítási tényező alkalmazását eredményezik vagy ha a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket olyan piaci referenciaügyletekben használják, amelyek a megfelelő TCMB MPR alatti árazáshoz vezetnek. |
32. A MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK ÉRVÉNYESSÉGÉNEK FELÜLVIZSGÁLATA A HITELKOCKÁZAT SZEMPONTJÁBÓL
a) |
Az MPR-ek megfelelőségének értékeléséhez és szükség esetén a felfelé vagy lefelé történő kiigazításokhoz díj-visszacsatolási eszközöket (Premium Feedback Tool – a továbbiakban: PFT) kell párhuzamosan alkalmazni az MPR rendszeres ellenőrzése és korrekciója céljából. |
b) |
A PFT-k értékelik az MPR-ek megfelelését egyrészt a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalata, másrészt a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információk szempontjából. |
c) |
A megállapodás kockázati díjakkal kapcsolatos szabályok szempontjából történő átfogó felülvizsgálatát – különös hangsúllyal a piaci referenciaár meghatározásának szabályaira – legkésőbb 2018. december 31-ig el kell végezni. |
III. FEJEZET
A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLLYEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
33. ÁLTALÁNOS ALAPELVEK
a) |
A felek megállapodtak abban, hogy kiegészítő irányelveket alkalmaznak az exporthitelekre és a kötött segélyekre. Az exporthitelre vonatkozó irányelveknek a szabad piaci verseny működési elvein kell alapulniuk. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell, hogy azon országok, ágazatok vagy projektek is megkapják a szükséges külső forrásokat, amelyek csak kis mértékben jutnak hozzá vagy semmilyen mértékben nem jutnak hozzá a piaci finanszírozáshoz. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell az értékarányos megtérülést, a minimumra kell csökkenteniük a kereskedelmi torzulást, és hozzá kell járulniuk e forrásoknak a fejlődés szempontjából történő hatékony felhasználásához. |
b) |
A megállapodás kötött segélyre vonatkozó rendelkezései nem terjednek ki a multilaterális vagy regionális intézmények segélyprogramjaira. |
c) |
Ezen elvek nem ítélik el eleve a Fejlesztéstámogatási Bizottságnak (a továbbiakban: DAC) a kötött segély és a szabad felhasználású segély minőségéről alkotott nézeteit. |
d) |
A felek további információkat kérhetnek a segélyek bármely formájának kötött státusával kapcsolatban. Ha bizonytalanság merül fel azzal kapcsolatban, hogy egy bizonyos finanszírozási gyakorlat a kötött segélyekre vonatkozó, a XV. mellékletben található meghatározás alá tartozik-e, az adományozó országnak bizonyítékot kell szolgáltatnia az azzal kapcsolatos állítások alátámasztására, hogy a segély a XV. mellékletben található meghatározásnak megfelelően ténylegesen »szabad felhasználású segély«. |
34. A KÖTÖTT SEGÉLY FORMÁI
A kötött segély az alábbi formákban nyújtható:
a) |
a hivatalos fejlesztéstámogatás (Official Development Assistance – a továbbiakban: ODA) keretébe tartozó kölcsönök, amelyek meghatározása »A DAC irányelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a feltételekhez kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztéstámogatás tekintetében (1987)« című kiadványban található; |
b) |
hivatalos fejlesztéstámogatási adományok, amelyek meghatározása »A DAC vezérelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztéstámogatásra vonatkozóan (1987)« című kiadványban található; valamint |
c) |
egyéb hivatalos pénzmozgások (Other Official Flows), amelyek magukban foglalják az adományokat és a kölcsönöket, de nem tartalmazzák az e megállapodással összhangban lévő, hivatalosan támogatott exporthiteleket; vagy |
d) |
bármilyen, jogilag vagy ténylegesen az adományozó, a kölcsönnyújtó vagy a hitelfelvevő ellenőrzése alatt álló társítás, pl. vegyítés, amely az előző finanszírozási összetevőkből legalább két összetevőt és/vagy az alábbi finanszírozási összetevőket foglalja magában:
|
35. KAPCSOLT FINANSZÍROZÁS
a) |
A kapcsolt finanszírozás különböző formákban történhet, ideértve a vegyes hiteleket, a vegyes finanszírozást, a közös finanszírozást, a párhuzamos finanszírozást vagy az egységes integrált ügyleteket. Ezek mindegyike az alábbi fő tulajdonságokkal jellemezhető:
|
b) |
A társítást vagy a tényleges kapcsolódást olyan tényezők határozzák meg, mint:
|
c) |
Az alábbi eljárások nem akadályozzák meg azt, hogy egy társítást vagy »tényleges« kapcsolatot ekként határozzanak meg:
|
36. KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT ORSZÁGOK
a) |
Nem részesíthetők kötött segélyben azok az országok, amelyeknél a Világbank adatai szerinti az egy főre jutó GNI meghaladja a közepes jövedelmű országok (alsó sáv) felső határát. A Világbank ezt a küszöbértéket évente újraszámítja (17). Egy ország csak akkor kerülhet át egy másik kategóriába, ha a világbanki besorolása két egymást követő évben változatlan volt. |
b) |
Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók:
|
37. PROJEKTEK JOGOSULTSÁGA
a) |
Kötött segély nem nyújtható azokhoz az állami vagy magánprojektekhez, amelyek normál körülmények között kereskedelmi szempontból életképesek lennének a piaci feltételekkel vagy a megállapodás feltételeivel történő finanszírozás esetén. |
b) |
A segélyre való jogosultság kulcstesztjei a következők:
|
c) |
A fenti b) alpontban szereplő kulcstesztek annak leírására szolgálnak, hogyan kell értékelni egy projektet annak meghatározása céljából, hogy a projektet ilyen segéllyel, illetve a piaci feltételek vagy a megállapodás feltételei szerinti exporthitelekkel kell-e finanszírozni. Az 51–53. cikkben ismertetett konzultációs folyamatban az idő múlásával várhatóan olyan tapasztalatok halmozódnak fel, amelyek mind az exporthitel-intézmények, mind a segélyintézmények vonatkozásában pontosabban határozzák meg az előzetes útmutatót a kétféle projektkategória közötti határvonal tekintetében. |
38. MINIMÁLIS KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINT
A felek nem nyújthatnak olyan kötött segélyt, amelynek kedvezményezettségi szintje 35 %-nál alacsonyabb vagy – ha a kedvezményezett legkevésbé fejlett ország – 50 %, az alábbiakban ismertetett esetek kivételével, amelyeknél szintén nem kell alkalmazni a 49. cikk a) pontjában és az 50. cikk a) pontjában ismertetett bejelentési eljárásokat:
a) |
Technikai segítségnyújtás: olyan kötött segély, ahol a hivatalos fejlesztési segély összetevője kizárólag műszaki együttműködésből áll, és amely az ügylet teljes értékének 3 %-ánál vagy 1 millió SDR-nél kevesebb, attól függően, hogy melyik érték alacsonyabb; valamint |
b) |
kis projektek: egymillió SDR-nél kisebb beruházási projektek, amelyeket teljes egészében fejlesztéstámogatási adománnyal finanszíroznak. |
39. KIVÉTELEK A KÖTÖTT SEGÉLYRE VALÓ ORSZÁG- VAGY PROJEKTJOGOSULTSÁG ALÓL
a) |
A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak azon kötött segélyre, amelynél a kedvezményezettségi szint legalább 80 %, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével. |
b) |
A 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak a 2 millió SDR-nél alacsonyabb értékű, kötött segélyre, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével. |
c) |
A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak az ENSZ által meghatározott, a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott kötött segélyre. |
d) |
A feleknek, az adott körülmények fényében, pozitív hozzáállást kell tanúsítaniuk a feltételekhez kötött segélyek eljárásainak felgyorsítása érdekében:
|
e) |
A 36. és 37. cikktől eltérve a felek – kivételesen – az alábbi eszközök egyikével is nyújthatnak támogatást:
|
40. A KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINTJÉNEK KISZÁMÍTÁSA
A kötött segély kedvezményezettségi szintjét a DAC által a segélyelem kiszámításakor alkalmazott módszerrel azonos módszerrel számítjuk ki, kivéve, ha:
a) |
egy kölcsön kedvezményezettségi szintjének egy adott pénznemben történő kiszámításához alkalmazott leszámítolási kamatláb, vagyis a differenciált diszkontráta (Differentiated Discount Rate – DDR) minden évben január 15-én megváltozik, kiszámítása pedig a következőképpen történik:
|
b) |
A kedvezményezettségi szint kiszámításának bázisidőpontja a hiteltörlesztés XV. mellékletben meghatározott kezdő időpontja. |
c) |
Egy kapcsolt finanszírozási csomag teljes kedvezményezettségi szintjének kiszámítása szempontjából az alábbi hitelek, pénzeszközök és kifizetések kedvezményezettségi szintjét nullának tekintjük:
A hiteltörlesztés kezdő időpontjában vagy az azelőtt kifizetett, de előlegnek nem minősülő összegeket figyelembe kell venni a kedvezményezettségi szint kiszámításakor. |
d) |
A leszámítolási kamatláb egyeztetés esetén: a segély egyeztetésekor az egyforma egyeztetés olyan azonos kedvezményezettségi szinttel történő egyeztetést jelent, amelyet az egyeztetés időpontjában érvényben lévő leszámítolási kamatlábbal számítanak ki újra. |
e) |
A helyi költségeket és a harmadik országbeli beszerzéseket csak akkor kell figyelembe venni a kedvezményezettségi szint kiszámításakor, ha azokat az adományozó ország finanszírozza. |
f) |
Egy csomag teljes kedvezményezettségi szintjének meghatározása úgy történik, hogy a csomag egyes összetevőinek névértékét meg kell szorozni az egyes összetevők adott kedvezményezettségi szintjével, az eredményeket össze kell adni, és ezt az összeget el kell osztani a összetevők összesített névértékével. |
g) |
Egy adott segélykölcsön leszámítolási kamatlába a bejelentés időpontjában érvényben lévő kamatláb. Azonnali bejelentés esetében azonban a leszámítolási kamatláb megegyezik a segélykölcsön feltételei rögzítésének időpontjában érvényben lévő kamatlábbal. A leszámítolási kamatlábnak a kölcsön futamideje alatt történő változása nem változtatja meg a kedvezményezettségi szintet. |
h) |
Ha a szerződés megkötése előtt változik a pénznem, a bejelentést is módosítani kell. A kedvezményezettségi szint kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a módosítás időpontjában alkalmazható kamatlábbal. Nincs szükség módosításra, ha az alternatív pénznem és a kedvezményezettségi szint kiszámításához szükséges összes információ szerepel az eredeti bejelentésben. |
i) |
A fenti g) ponttól eltérve a segélyezési hitelkeret alapján kezdeményezett egyedi ügyletek kedvezményezettségi szintjének a kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a hitelkeretnél eredetileg bejelentett kamatlábbal. |
41. A KÖTÖTT SEGÉLYEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE
a) |
A felek nem rögzítik két évnél hosszabb időre a kötött segély feltételeit, függetlenül attól, hogy az egyedi ügyletek finanszírozásához vagy segélyezési jegyzőkönyvhöz, segélyezési hitelkerethez vagy hasonló megállapodáshoz kapcsolódik-e. Segélyezési jegyzőkönyv, segélyezési hitelkeret vagy hasonló megállapodás esetében az érvényességi időszak a 50. cikkel összhangban bejelentendő aláírás napján kezdődik; a hitelkeret növelését új ügyletként kell bejelenteni, arra utaló megjegyzéssel, hogy keretnövelésről van szó, és hogy megújítására a hitelkeret-növelés bejelentésének időpontjában engedélyezett feltételekkel került sor. Egyedi ügyletek esetén, beleértve a segélynyújtási jegyzőkönyvet, a segélyelemet tartalmazó hitelkeretet vagy más hasonló megállapodás alapján bejelentett ügyleteket is, az érvényességi idő a kötelezettségvállalásnak – az adott esettől függően – a 49. vagy az 50. cikk szerinti bejelentése napján kezdődik. |
b) |
Ha egy ország első alkalommal vált jogosulatlanná a 17 éves világbanki kölcsönökre, a meglévő és az új, bejelentett, kötött segélyezési jegyzőkönyvek és hitelkeretek érvényességi idejét a 36. cikk b) pontjában foglalt eljárásokkal összhangban végzett potenciális átsorolás időpontjától számított egy évre kell korlátozni. |
c) |
Az ilyen jegyzőkönyvek és hitelkeretek csak a megállapodás 36. és 37. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelő feltételek mellett újíthatók meg az alábbiakat követően:
|
Ilyen körülmények között a meglévő feltételek a 40. cikkben meghatározott leszámítolási kamatláb változása ellenére fenntarthatóak.
42. EGYEZTETÉS
A fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével, valamint a megállapodás céljával összhangban a 45. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően egyeztetheti a megállapodásban részes vagy nem részes fél által kínált pénzügyi feltételeket.
IV. FEJEZET
ELJÁRÁSOK
1. SZAKASZ
Az exporthitelekre és a kereskedelmi vonatkozású segélyekre vonatkozó közös eljárások
43. BEJELENTÉSEK
A megállapodásban szereplő eljárásokkal meghatározott bejelentéseket a VIII. melléklettel összhangban és az abban foglalt információk feltüntetésével kell elkészíteni, és másolatban meg kell küldeni a titkárság részére.
44. A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS
a) |
Amint valamely fél átveszi a 47–50. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban bejelentett hivatalos támogatást, tájékoztatja erről az összes többi felet, megfelelően feltüntetve a bejelentés hivatkozási számát a vonatkozó bejelentő nyomtatványon. |
b) |
Az 55–57. cikkel összhangban végzett információcsere során a fél tájékoztatja a többi felet a konkrét ügylet támogatásához általa előirányzott hitelfeltételekről, és hasonló információkat kérhet a többi féltől. |
45. EGYEZTETÉSI ELJÁRÁSOK
a) |
A megállapodás részes fele vagy nem részes fele által felajánlott pénzügyi feltételek 18. és 42. cikk szerinti egyeztetése előtt a fél minden észszerű erőfeszítést megtesz – az 57. cikkben ismertetett személyes konzultációk szükség szerinti igénybevételét is beleértve – annak igazolására, hogy e feltételek hivatalos támogatásban részesülnek, és megfelelnek az alábbi feltételeknek:
|
b) |
A 47. és a 48. cikkel összhangban közölt pénzügyi feltételekkel azonos pénzügyi feltételeket felajánlani szándékozó fél ezt akkor teheti meg, ha a bejelentésben meghatározott várakozási idő letelt. A szóban forgó fél e szándékát mielőbb köteles bejelenteni. |
46. KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK
a) |
Az a fél, amely megalapozottan véli azt, hogy a másik fél (a kezdeményező fél) által ajánlott pénzügyi feltételek előnyösebbek a megállapodásban előirányzott feltételeknél, köteles erről a titkárságot tájékoztatni; a titkárság haladéktalanul rendelkezésre bocsátja ezt az információt. |
b) |
A kezdeményező fél a titkárság tájékoztatásának kiadását követő két munkanapon belül köteles az ajánlatában szereplő pénzügyi feltételeket tisztázni. |
c) |
A kezdeményező fél által történt tisztázást követően bármelyik fél kérheti, hogy a titkárság öt munkanapon belül szervezzen különleges konzultációs értekezletet a felek számára a kérdés megvitatása céljából. |
d) |
A felek különleges konzultációs értekezlete eredményének megszületéséig a hivatalos támogatásból fakadó előnyös pénzügyi feltételek nem lépnek érvénybe. |
2. SZAKASZ
Exporthitelezési eljárások
47. ELŐZETES BEJELENTÉS KONZULTÁCIÓVAL
a) |
A megállapodás részes fele a VIII. melléklettel összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha:
|
b) |
Ha ezen időszak alatt bármely másik fél tárgyalást kér, a kezdeményező félnek további tíz naptári napig kell várakoznia. |
c) |
A tárgyalást követően a megállapodás részes fele az összes többi felet tájékoztatja végleges döntéséről, hogy a 69. cikkel összhangban elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését. A felek nyilvántartást vezetnek a fenti a) ponttal összhangban bejelentett kockázati díjakkal kapcsolatos tapasztalataikról. |
48. ELŐZETES BEJELENTÉS
a) |
A megállapodás részes fele a VIII. melléklettel összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha:
|
b) |
Ha a kezdeményező részes fél mérsékeli vagy visszavonja az ilyen ügylet támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni. |
3. SZAKASZ
A kereskedelmi vonatkozású segélyekkel összefüggő eljárások
49. ELŐZETES BEJELENTÉS
a) |
A fél akkor köteles a VIII. melléklettel összhangban előzetes bejelentést tenni, ha az alábbiakhoz szándékozik hivatalos támogatást nyújtani:
|
b) |
Az előzetes bejelentést az ajánlat benyújtásának határideje vagy a kötelezettségvállalás időpontja előtt legkésőbb 30 munkanappal kell megtenni, attól függően, hogy melyik időpont következik be előbb. |
c) |
Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni. |
d) |
Az e pontban foglalt rendelkezés arra a kötött segélyre is érvényes, amely a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képezi. |
50. AZONNALI BEJELENTÉS
a) |
A megállapodás részes fele – a VIII. melléklettel összhangban – köteles azonnal, vagyis a kötelezettségvállalástól számított két munkanapon belül értesíteni az összes többi felet, ha olyan kötött segélyhez nyújt hivatalos támogatást, amelynek értéke:
|
b) |
A megállapodás részes fele a segélyezésről szóló jegyzőkönyv, a hitelkeret vagy hasonló megállapodás aláírásakor is köteles az összes többi felet azonnal értesíteni. |
c) |
Nem kell előzetes bejelentést tenni, ha a megállapodás részes fele olyan pénzügyi feltételeket kíván egyeztetni, amelyek az azonnali bejelentés hatálya alá tartoznak. |
4. SZAKASZ
A kötött segélyre vonatkozó konzultációs eljárások
51. A KONZULTÁCIÓ CÉLJA
a) |
A kötött segélyre irányuló lehetséges kereskedelmi motiváció tisztázását igénylő fél kérheti a teljes (a XIV. mellékletben részletezett) segélyminőség-értékelés átadását. |
b) |
Ezenkívül a megállapodás részes fele – az 52. cikkel összhangban – más felekkel való konzultációkat kérhet. A konzultációk magukban foglalják az 57. cikkben említett személyes konzultációkat is az alábbiak megvitatása céljából:
|
52. A KONZULTÁCIÓK KÖRE ÉS IDŐZÍTÉSE
a) |
A konzultációk során a megállapodás részes fele többek között az alábbi információkat kérheti:
|
b) |
Legkésőbb a versenytárgyalás zárónapja vagy a kötelezettségvállalás napja előtt legalább tíz munkanappal – attól függően, hogy melyik következik be előbb – be kell fejezni a konzultációt, és a titkárság köteles az 51. cikkben szereplő mindkét kérdésre vonatkozó megállapításokat valamennyi féllel közölni. Ha a konzultációt folytató felek között nem jön létre megállapodás, a titkárság öt munkanapon belül más feleket is felkér álláspontjuk kifejtésére. A titkárság közli ezen álláspontokat a bejelentést tevő féllel, akinek fontolóra kell vennie a továbblépés kérdését, amennyiben úgy tűnik, hogy a segélyezési ajánlatnak nincs komoly támogatottsága. |
53. A KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE
a) |
A komoly támogatottság hiánya ellenére a projektet továbbvinni kívánó adományozó a konzultáció befejezését, vagyis az elnök döntésének elfogadását követő legfeljebb 60 naptári napon belül előzetesen bejelenti szándékát a többi félnek. Az adományozó levelet ír az OECD főtitkárának, amelyben ismerteti a konzultációk eredményeit, és magyarázatot ad arra a fontos, nem kereskedelmi vonatkozású nemzeti érdekre, amely erre a lépésre készteti. A felek várakozása szerint ilyen eljárásra csak ritka, kivételes esetekben kerül sor. |
b) |
Az adományozó azonnal tájékoztatja a feleket arról, hogy levelet küldött az OECD főtitkárának, amelynek másolatát mellékeli a bejelentéshez. Sem az adományozó, sem a megállapodás más részes fele nem tehet kötött segélyt érintő kötelezettségvállalást az említett bejelentésnek a felek részére történő bejelentést követő tíz munkanapig. Azon projekteknél, amelyek esetében a konzultációs folyamat során megállapították, hogy konkurens kereskedelmi ajánlatokat is benyújtottak, a fent említett tíz munkanapos határidő 15 napra meghosszabbodik. |
c) |
A Titkárság felügyeli a konzultációk folyamatát és eredményeit. |
5. SZAKASZ
Az exporthitelekkel és a kereskedelmi vonatkozású segélyekkel kapcsolatos információcsere
54. KAPCSOLATTARTÓK
Az egyes országok kijelölt kapcsolattartó személyei közötti kommunikációt közvetlen kommunikációs eszközökkel, például az OLIS-on keresztül kell megvalósítani, a közleményeket pedig bizalmasan kell kezelni.
55. AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS TERJEDELME
a) |
Bármelyik fél megkérdezhet egy másik felet arról, mi az álláspontja egy harmadik országgal, egy harmadik országban lévő intézménnyel vagy egy konkrét üzleti módszerrel kapcsolatban. |
b) |
A hivatalos támogatás iránti kérelmet átvevő fél kérdést intézhet egy másik félhez, megjelölve azokat a legkedvezőbb hitelfeltételeket, amelyeket az érdeklődő fél hajlandó lenne támogatni. |
c) |
Ha a kérdést több félhez intézik, akkor az információkérésnek címjegyzéket kell tartalmaznia. |
d) |
Az információkérések másolatait meg kell küldeni a titkárság részére. |
56. A VÁLASZADÁS TERJEDELME
a) |
Az a fél, akihez a kérdést intézték, köteles hét naptári napon belül válaszolni és a lehető legtöbb információt átadni. A válaszban a lehető legnagyobb valószínűséggel jelezni kell, hogy milyen döntést készül hozni a megkeresett fél. Szükség esetén mielőbb teljeskörű választ is kell adni a kérdésre. A másolatokat az információkérés többi címzettje és a titkárság részére is meg kell küldeni. |
b) |
Ha egy információkérésre adott válasz a későbbiekben bármilyen okból érvénytelenné válik, például azért, mert:
késedelem nélkül meg kell adni a választ, és annak másolatát el kell juttatni az információkérés összes többi címzettje és a titkárság részére. |
57. SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK
a) |
A személyes konzultációk iránti kéréshez a félnek tíz munkanapon belül kell hozzájárulnia. |
b) |
A személyes konzultációk iránti kérést a megállapodásban részes és nem részes felek rendelkezésére kell bocsátani. A tíz munkanapos határidő letelte után a konzultációkat mielőbb meg kell tartani. |
c) |
A felek elnöke hangolja össze a titkársággal a szükségessé váló követő intézkedéseket, például a közös álláspontot. A titkárság azonnal rendelkezésre bocsátja a konzultáció eredményét. |
58. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI
a) |
A közös álláspontra irányuló javaslatokat csak a titkárság részére kell címezni. A közös álláspontra irányuló javaslatot a titkárság küldi el az összes félnek, kötött segély esetében pedig a DAC összes kapcsolattartó személyének. A közös álláspontot kezdeményező személye nem szerepel az OLIS hirdetőtábláján lévő »közös álláspont nyilvántartás«-ban. A titkárság azonban – kérésre – szóban közölheti egy féllel vagy a DAC tagjával a kezdeményező személyét. A titkárság az ilyen jellegű kérésekről nyilvántartást vezet. |
b) |
A közös álláspontra irányuló javaslatot dátummal kell ellátni, és az alábbi formában kell elkészíteni:
|
c) |
A 36. cikk b) pontjának 4. alpontjával összhangban benyújtott, közös álláspontra irányuló javaslatot a titkársághoz kell címezni, másolatát pedig a többi félnek meg kell küldeni. A közös álláspontra irányuló javaslatot tevő fél köteles kimerítő magyarázattal szolgálni arra, miért gondolja, hogy egy ország besorolásának különböznie kell a 36. cikk b) pontjában meghatározott eljárástól. |
d) |
Az egyeztetett közös álláspontokat a titkárság teszi közzé. |
59. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ
a) |
A válaszokat 20 naptári napon belül kell megadni, a feleket azonban arra ösztönözzük, hogy a lehető leggyorsabban adjanak választ a közös álláspontra irányuló javaslatokra. |
b) |
A válasz lehet további információkérés, a közös álláspont elfogadása, elutasítása, a közös álláspont módosítására irányuló javaslat vagy alternatív közös álláspontra irányuló javaslat. |
c) |
A közös álláspontra irányuló javaslat elfogadottnak tekintendő azon fél részéről, aki bejelenti, hogy nincs álláspontja, mert nem keresték meg őt exportőrök vagy a kedvezményezett országban működő hatóságok a projektre irányuló segéllyel kapcsolatban. |
60. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA
a) |
A 20 naptári napos határidő letelte után a titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspontra irányuló javaslat állásáról. Ha a közös álláspontot nem fogadta el valamennyi fél, viszont egyik fél sem utasította azt el, a javaslat további nyolc naptári napnyi időszakra nyitva marad. |
b) |
E további időszak letelte után az a fél, aki nem utasította el egyértelműen a közös álláspontra irányuló javaslatot, úgy tekintendő, hogy elfogadta azt. Mindazonáltal a közös álláspont elfogadását bármelyik fél – többek között a kezdeményező fél is – egy vagy több fél által történő határozott elfogadástól teheti függővé. |
c) |
Ha valamelyik fél nem fogadja el a közös álláspont egy vagy több elemét, akkor hallgatólagosan elfogadja a közös álláspont összes többi elemét. Magától értetődően előfordulhat, hogy a részleges elfogadás eredményeképpen a többi fél megváltoztatja a javasolt közös álláspontra vonatkozó véleményét. Valamennyi félnek jogában áll, hogy a közös álláspont alá nem tartozó feltételeket ajánljon, vagy ezeket egyeztesse. |
d) |
Az el nem fogadott közös álláspont az 58. és az 59. cikkben foglalt eljárások igénybevételével ismételten megvizsgálható. Ebben az esetben a feleket nem kötelezi eredeti döntésük. |
61. VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN
Ha a kezdeményező fél és a módosítást vagy alternatívát javasoló fél további nyolc naptári nap határidőn belül nem képes megegyezni a közös álláspontról, e határidő közös hozzájárulással meghosszabbítható. A titkárság minden ilyen meghosszabbításról tájékoztatja a részes feleket.
62. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA
A titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspont hatálybalépéséről vagy elutasításáról; a közös álláspont az értesítéstől számított három naptári napon belül lép hatályba. A titkárság folyamatosan frissített nyilvántartást tesz közzé az OLIS-ban a jóváhagyott vagy még eldöntetlen közös álláspontokról.
63. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE
a) |
A jóváhagyott közös álláspont – hatálybalépésének időpontjától számítva – két évig érvényes, kivéve, ha a titkárságot arról tájékoztatják, hogy a közös álláspont már nem áll senkinek az érdekében, és ezt az összes fél elfogadja. A közös álláspont további két évig marad érvényben, ha valamelyik fél az eredeti lejárati időpont előtt 14 naptári nappal a közös álláspont meghosszabbítását kéri. Az ezt követő hosszabbítások ugyanezen eljárással hagyhatók jóvá. A 36. cikk b) pontjának 4. alpontjával összhangban jóváhagyott közös álláspont addig érvényes, amíg rendelkezésre nem állnak a következő évi világbanki adatok. |
b) |
A titkárság figyelemmel kíséri a közös álláspontok helyzetét, és erről folyamatosan tájékoztatja a feleket az OLIS-on keresztül »Az érvényes közös álláspontok helyzete« elnevezésű jegyzék frissítésével. Ennek megfelelően a titkárság többek között köteles:
|
6. SZAKASZ
A minimális kamatlábak (CIRR) közlésére vonatkozó gyakorlati rendelkezések
64. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSE
a) |
A 20. cikk rendelkezései szerint meghatározott pénznemek esetében a minimális kamatlábakat (a továbbiakban: CIRR-kamatlábak) közvetlen kommunikációs eszközök segítségével legalább havonta megküldik a titkárságnak az összes fél részére történő továbbítás céljából. |
b) |
Az ezen információkkal kapcsolatos értesítésnek legkésőbb az egyes hónapok vége előtt öt nappal kell megérkeznie. A titkárság ezután haladéktalanul tájékoztatja az összes felet az alkalmazandó kamatlábakról, és azokat nyilvánosságra is hozza. |
65. A KAMATLÁBAK HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA
A CIRR-kamatlábakban bekövetkező bármilyen változás mindig az adott hónap végét követő tizenötödik napon lép érvénybe.
66. A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA
Ha a piaci fejlemények a CIRR-kamatláb változásának bejelentését hónap közben teszik szükségessé, a módosított kamatlábat a módosítás bejelentésének a titkárság által történő átvétele után tíz nappal kell alkalmazni.
7. SZAKASZ
Felülvizsgálatok
67. A MEGÁLLAPODÁS RENDSZERES FELÜLVIZSGÁLATA
a) |
A felek rendszeresen felülvizsgálják a megállapodás működését. A vizsgálat során a felek többek között megvizsgálják a bejelentési eljárásokat, a differenciált leszámítolási kamatláb (DDR) rendszer alkalmazását és működését, a kötött segéllyel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, az egyeztetés kérdéseit, az előzetes kötelezettségvállalásokat és a megállapodásban való szélesebb részvétel lehetőségeit. |
b) |
A felülvizsgálat a felek tapasztalatain, valamint a feleknek a megállapodás működésének és eredményességének javítására vonatkozó javaslatain alapul. A felek figyelembe veszik a megállapodás célkitűzéseit, valamint az aktuális gazdasági és pénzügyi helyzetet. A felek által a vizsgálathoz előterjeszteni kívánt információkat és javaslatokat legkésőbb a vizsgálat napja előtt 45 naptári nappal kell a titkársághoz eljuttatni. |
68. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK FELÜLVIZSGÁLATA
a) |
A felek időszakonként felülvizsgálják a CIRR-kamatláb meghatározására szolgáló rendszert annak biztosítása érdekében, hogy a közölt kamatlábak az aktuális piaci viszonyokat tükrözzék, és teljesítsék az érvényben lévő kamatlábak megállapításának alapjául szolgáló célokat. A vizsgálatok a kamatlábakhoz hozzáadandó felárra is kiterjednek. |
b) |
Rendkívüli felülvizsgálatra vonatkozóan bármelyik fél megalapozott kérést nyújthat be a felek elnöke részére abban az esetben, ha az adott fél úgy véli, hogy a CIRR-kamatláb egy vagy több pénznem esetében már nem tükrözi az aktuális piaci viszonyokat. |
69. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉS A KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEK FELÜLVIZSGÁLATA
A felek rendszeresen figyelemmel kísérik és megvizsgálják a kockázati díjakkal kapcsolatos szabályokat és eljárásokat. Ebbe beleértendők a következők:
a) |
az országkockázat- és a szuverénkockázat-értékelési módszerek érvényességük vizsgálata céljából, a tapasztalatok figyelembevételével; |
b) |
az MPR-ek szintje annak érdekében, hogy a kockázat pontos fokmérői maradjanak, figyelembe véve mind a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalatait, mind pedig a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információkat; |
c) |
az MPR-ek differenciálása, amely az exporthitel-termékek eltérő minőségét és a nyújtott fedezet százalékarányát veszi figyelembe; valamint |
d) |
az országkockázat-csökkentés és a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazásával, valamint az MPR-ekre gyakorolt konkrét hatásuk folyamatos érvényességével és helyességével kapcsolatos tapasztalatok. |
I. MELLÉKLET
ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HAJÓKHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL
I. FEJEZET
AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA
1. RÉSZVÉTEL
Az ágazati megállapodás részes felei: Ausztrália, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland és Norvégia.
2. ALKALMAZÁSI KÖR
A megállapodást kiegészítő ágazati megállapodás konkrét útmutatást nyújt az alábbiakra vonatkozó exportszerződésekhez kapcsolódó, hivatalosan támogatott exporthitelekhez:
a) |
Áru- vagy személyszállításra, illetve speciális szolgáltatások teljesítésére használt, legalább 100 bt tömegű új tengerjáró hajók (például halászhajók, halfeldolgozó hajók, jégtörő hajók és kotróhajók, amelyek hajtási és irányítási [kormányzási] módjukat tekintve állandó jelleggel rendelkeznek a nyílt tengeren történő önnavigáció összes jellemző tulajdonságával), legalább 365 kW teljesítményű vontatóhajók, valamint olyan befejezetlen hajótestek, amelyek szabadon úsznak és mozgathatóak. Az ágazati megállapodás nem terjed ki a hadihajókra. Az úszódokkok és a mozgatható parti egységek nem képezik az ágazati megállapodás tárgyát, ha azonban problémák merülnek fel az ilyen szerkezetekre vonatkozó exporthitelekkel kapcsolatban, az ágazati megállapodásban részes felek (a továbbiakban: a felek) – bármelyik fél megalapozott kérésének megfontolása után – dönthetnek úgy is, hogy az ágazati megállapodás e szerkezetekre is kiterjed. |
b) |
Egy hajó bármilyen átalakítása. A hajó átalakítása alatt az 1 000 bt tömegűnél nagyobb tengerjáró hajók bármilyen átalakítása értendő azzal a feltétellel, hogy az átalakítási műveletek a rakodási terv, a hajótest vagy a meghajtórendszer alapvető megváltoztatását idézik elő. |
c) |
|
II. FEJEZET
AZ EXPORTHITELEKKEL ÉS A KÖTÖTT SEGÉLYEKKEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
3. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK
Az ország besorolásától függetlenül a maximális futamidő a szállítástól számított 12 év.
4. KÉSZPÉNZFIZETÉS
A felek a szerződéses ár minimum 20 %-ával megegyező készpénzfizetést kérhetnek a szállításkor.
5. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS
a) |
Az exporthitel tőkeösszegét rendes körülmények között hathavonta, de legfeljebb 12 havonta egyenlő részletekben kell megfizetni. |
b) |
A kamat legalább hathavi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni. |
c) |
Lízingügyletek támogatására nyújtott exporthitelek esetén a tőkeösszegre és a kamatra kombináltan alkalmazott egyenlő törlesztés alkalmazható az a) pontban meghatározott egyenlő összegű tőketörlesztés helyett. |
d) |
A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
e) |
Ha ezen ágazati megállapodás valamelyik részes fele a b) pontban meghatározottól eltérő feltételekkel kívánja a kamatfizetést támogatni, a megállapodás VIII. mellékletével összhangban a kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal kell ezt előzetesen bejelentenie. |
6. MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJ
A megállapodásnak a minimális kockázati díjakkal kapcsolatos rendelkezései nem alkalmazandók, amíg e rendelkezéseket ezen ágazati megállapodás részes felei felül nem vizsgálják.
7. PROJEKTFINANSZÍROZÁS
A megállapodás 7. cikkének és VII. mellékletének rendelkezései nem alkalmazandók, amíg e rendelkezéseket ezen ágazati megállapodás részes felei felül nem vizsgálják.
8. SEGÉLY
A segélyt nyújtani kívánó feleknek – a megállapodás rendelkezésein kívül – meg kell győződniük arról, hogy a futamidő alatt a hajó nem nyílt regisztráció keretében üzemel, és kellő biztosítékot kaptak arra, hogy a végleges tulajdonos székhelye a kedvezményezett országban van, nem külföldi érdekeltségű alvó leányvállalat, és a végleges tulajdonos vállalta, hogy kormánya jóváhagyása nélkül nem adja el a hajót.
III. FEJEZET
ELJÁRÁSOK
9. BEJELENTÉS
Az átláthatóság érdekében valamennyi fél – a megállapodás és az IBRD/Berni Unió/OECD hitelezői tájékoztatórendszer rendelkezéseinek kiegészítéseképpen – évente információkat szolgáltat a hivatalos támogatás nyújtására szolgáló rendszeréről és ezen ágazati megállapodás végrehajtási eszközeiről, beleértve az érvényben lévő rendszereket is.
10. FELÜLVIZSGÁLAT
a) |
Az ágazati megállapodást az OECD Hajóépítési Munkacsoportja keretében évente vagy bármelyik fél kérésére felül kell vizsgálni, és a megállapodás részes felei számára jelentést kell készíteni arról. |
b) |
A megállapodás és ezen ágazati megállapodás közötti összefüggés és következetesség elősegítése érdekében, valamint a hajóépítési ágazat jellegét figyelembe véve az ágazati megállapodás és a megállapodás részes felei szükség szerint konzultációt és koordinációt folytatnak. |
c) |
A megállapodás részes feleinek a megállapodás módosítására irányuló határozata alapján ezen ágazati megállapodás részes felei (a felek) megvizsgálják a határozatot, és elbírálják annak ezen ágazati megállapodásra való alkalmazhatóságát. Az említett elbírálásig a megállapodás módosításai nem alkalmazandók ezen ágazati megállapodásra. Ha a felek el tudják fogadni a megállapodás módosításait, erről írásban tájékoztatják a megállapodás részes feleit. Abban az esetben, ha a felek nem tudják elfogadni a megállapodás módosításait – amennyiben azok alkalmazása a hajóépítést érinti –, tájékoztatják kifogásaikról a megállapodás részes feleit, és konzultációkat kezdeményeznek velük a kérdések megoldása céljából. Ha nem érhető el egyetértés a két csoport között, a módosítások hajóépítést érintő alkalmazása tekintetében a felek álláspontja érvényesül. |
Függelék
A jövőbeni munkával kapcsolatban vállalt kötelezettségek
A megállapodással kapcsolatos jövőbeni munkán kívül ezen ágazati megállapodás részes felei megállapodnak abban, hogy:
a) |
összeállítják azon hajótípusok szemléltető jegyzékét, amelyek kereskedelmi szempontból általában nem tekinthetők életképesnek, a megállapodásban meghatározott feltételekhez kötött segéllyel kapcsolatos szabályok figyelembevételével; |
b) |
megvizsgálják a megállapodásnak a minimális kockázati díjakkal kapcsolatos rendelkezéseit azok jelen ágazati megállapodásba történő beépítése céljából; |
c) |
a megfelelő nemzetközi tárgyalások fejleményeitől függően megvitatják a minimális kamatlábakra vonatkozó egyéb szabályok befogadását, ideértve a speciális CIRR-kamatlábat és a változó kamatlábakat is; |
d) |
a projektfinanszírozással kapcsolatban megvizsgálják a megállapodás rendelkezéseinek az ezen ágazati megállapodásra való alkalmazhatóságát; |
e) |
megvitatják, hogy
alkalmazható-e az ezen ágazati megállapodás 5. cikkében található törlesztési konstrukcióval kapcsolatban. |
II. MELLÉKLET
ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS AZ ATOMERŐMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL
I. FEJEZET
AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA
1. ALKALMAZÁSI KÖR
a) |
Ez az ágazati megállapodás azokat a rendelkezéseket határozza meg, amelyek a hivatalosan támogatott exporthitelekre vonatkoznak a következő szerződésekkel kapcsolatban:
|
b) |
Ez az ágazati megállapodás nem vonatkozik a következőkre:
|
II. FEJEZET
AZ EXPORTHITELEKRE ÉS A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
2. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK
a) |
A jelen ágazati megállapodás 1. cikke a) pontja 1) és 2) alpontjának rendelkezéseiben foglalt árukra és szolgáltatásokra vonatkozó maximális futamidő 18 év. |
b) |
Az első adag nukleáris üzemanyag maximális futamideje a szállítástól számított négy év. A nukleáris üzemanyag további adagjai esetében a maximális futamidő a szállítástól számított két év. |
c) |
A kiégett fűtőelemek ártalmatlanítása esetében a maximális futamidő két év. |
d) |
A dúsítás és a kiégett fűtőelemek kezelése esetében a maximális futamidő öt év. |
3. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS
a) |
A felek a tőketörlesztésére és a kamatfizetésre az alábbi 1) és 2) alpontban meghatározottak szerinti konstrukciót alkalmazzák:
|
b) |
A tőkerész és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőkerész- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni; |
c) |
Kivételesen és különösen indokolt esetben az ezen ágazati megállapodás 1. cikk a) pontjának 1) és 2) alpontjában említett árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban hivatalos támogatás nyújtható a fenti a) és b) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtását az magyarázza, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő törlesztését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között, és e támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:
|
d) |
a hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
4. A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA
Az ezen ágazati megállapodás rendelkezéseivel összhangban nyújtott hivatalos finanszírozási támogatásra vonatkozó CIRR-kamatlábak a következő alapkamatok és felárak alkalmazásával épülnek fel:
Futamidő (évek) |
Új atomerőművek (19) |
Minden egyéb szerződés (20) |
||
Alapkamatláb (Államkötvények) |
Felár (bázispont) |
Alapkamatláb (Államkötvények) |
Felár (bázispont) |
|
< 11 |
A megállapodás 20. cikke szerinti megfelelő CIRR-kamatláb |
|||
11–12 |
7 év |
100 |
7 év |
100 |
13 |
8 év |
120 |
7 év |
120 |
14 |
9 év |
120 |
8 év |
120 |
15 |
9 év |
120 |
8 év |
120 |
16 |
10 év |
125 |
9 év |
120 |
17 |
10 év |
130 |
9 év |
120 |
18 |
10 év |
130 |
10 év |
120 |
5. TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÉNZNEMEK
A hivatalos támogatásra azon teljes mértékben konvertibilis pénznemek jogosultak, amelyek tekintetében rendelkezésre állnak az ezen ágazati megállapodás 4. cikkében és a megállapodás 20. cikkében említett, 11 évnél rövidebb futamidő esetén alkalmazandó minimális kamatlábak megállapításához szükséges adatok.
6. NUKLEÁRIS ÜZEMANYAGRA ÉS A NUKLEÁRIS ÜZEMANYAGGAL KAPCSOLATOS SZOLGÁLTATÁSOKRA NYÚJTOTT HIVATALOS TÁMOGATÁS
A felek ezen ágazati megállapodás 7. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül nem biztosíthatnak ingyenes nukleáris üzemanyagot vagy szolgáltatásokat.
7. SEGÉLY
A felek nem nyújthatnak segélyezési támogatást.
III. FEJEZET
ELJÁRÁSOK
8. ELŐZETES BEJELENTÉS
a) |
A fél a megállapodás 48. cikkével összhangban köteles az ezen ágazati megállapodás körébe tartozó bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal előzetes bejelentést tenni arról, ha ezen ágazati megállapodás rendelkezéseivel összhangban támogatást kíván nyújtani. |
b) |
Ha a bejelentő fél 15 évnél hosszabb futamidővel vagy ezen ágazati megállapodás 3. cikkének c) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, további tíz naptári napig kell várakoznia abban az esetben, ha valamely másik fél az első tíz naptári nap során tárgyalást kér. |
c) |
A tárgyalást követően a fél az összes többi felet tájékoztatja végleges döntéséről, hogy elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését. |
IV. FEJEZET
FELÜLVIZSGÁLAT
9. JÖVŐBENI FELADATOK
A Felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják a következő kérdéseket:
a) |
minimális változó kamatláb-rendszer; |
b) |
a helyi költségek hivatalos támogatásának maximális összege. |
10. FELÜLVIZSGÁLAT ÉS ELLENŐRZÉS
A felek rendszeresen, de legkésőbb 2017 végéig felülvizsgálják ezen ágazati megállapodás rendelkezéseit.
III. MELLÉKLET
ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A POLGÁRI LÉGI JÁRMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL
1. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. CÉL
a) |
Ezen ágazati megállapodás célja, hogy az alábbi 4. cikk a) pontjában meghatározott légi járművek, valamint más áruk és szolgáltatások értékesítésével vagy bérlésével kapcsolatos hivatalosan támogatott exporthitelek kiszámítható, következetes és átlátható alkalmazásához keretet nyújtson. Ez az ágazati megállapodás az ilyen exporthitelek számára egyenlő feltételeket kíván kialakítani azzal a céllal, hogy a hivatalos támogatások pénzügyi feltételei között fennálló verseny helyett az exportált áruk és szolgáltatások minőségén és árán alapuló versenyt ösztönözze. |
b) |
Ez az ágazati megállapodás a támogatott exporthitelek nyújtásához szükséges legkedvezőbb feltételeket határozza meg. |
c) |
Ennek érdekében ez az ágazati megállapodás olyan egyensúlyi helyzet kialakítására törekszik, amely valamennyi piacon:
|
d) |
Ezen ágazati megállapodás részes felei (a továbbiakban: a felek) elismerik, hogy az ezen ágazati megállapodásban szereplő rendelkezések ezen ágazati megállapodás célját szolgálják, és ezek a rendelkezések nem sértik a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) többi részét és azok alakulását. |
2. ÁLLAPOT
Ez az ágazati megállapodás a felek között létrejött önkéntes megállapodás, amely a megállapodás III. mellékletét képezi; e melléklet a megállapodás szerves részét képezi, és a 2007 júliusában hatályba lépett ágazati megállapodás helyébe lép.
3. RÉSZVÉTEL
Az ágazati megállapodás részes felei jelenleg a következők: Ausztrália, Brazília, Kanada, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok. Az I. függelékben meghatározott eljárással összhangban az ágazati megállapodásban nem részes felek részes felekké válhatnak.
4. ALKALMAZÁSI KÖR
a) |
Ez az ágazati megállapodás valamely kormány által vagy nevében a következők exportjához nyújtott összes hivatalos támogatásra vonatkozik, amelynek futamideje legalább két év:
|
b) |
A hivatalos támogatás többféle formában nyújtható:
A fentiek bármilyen kombinációja. |
c) |
Ez az ágazati megállapodás nem vonatkozik a következők hivatalos támogatására:
|
5. A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK
A megállapodás részes fele versenyhelyzet esetén, viszonossági alapon, a megállapodásban nem részes fél információkérésére a hivatalos támogatásai pénzügyi feltételeire vonatkozóan ugyanúgy válaszol, mint ahogy a megállapodás részes felének kérésére válaszolna.
6. SEGÉLYEZÉSI TÁMOGATÁS
A felek közös álláspontra vonatkozó eljárás keretében csak humanitárius célokból nyújthatnak segélyezési támogatást.
7. A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK
Ez az ágazati megállapodás nem akadályozza meg a feleket abban, hogy az ezen ágazati megállapodásban előírtnál kevésbé korlátozó pénzügyi feltételekben állapodjanak meg, ha ezt az intézkedést az exporthitel-megállapodás és az azt kiegészítő okmányok hatálybalépését követően teszik meg, és ez az intézkedés kizárólag arra a célra szolgál, hogy elkerüljék vagy a minimumra csökkentsék a nemfizetést vagy kárfizetést esetleg előidéző eseményekből eredő veszteségeket. Az ágazati megállapodás részes fele a vevővel/hitelfelvevővel történő megállapodást követő 20 munkanapon belül a megállapodás minden más részes felét és az OECD titkárságát (a továbbiakban: a titkárság) értesíti a módosított pénzügyi feltételekről. A IV. függelékben található bejelentő nyomtatvány használatával történő bejelentés tartalmazza az új pénzügyi feltételekkel kapcsolatos, az indítékot is magában foglaló információkat.
2. RÉSZ
ÚJ LÉGI JÁRMŰ
I. FEJEZET
Alkalmazási KÖR
8. ÚJ LÉGI JÁRMŰ
a) |
Ezen ágazati megállapodás alkalmazásában a következők minősülnek légi járműnek:
|
b) |
A fenti a) pont rendelkezéseitől eltérve az ágazati megállapodás részes fele az új légi járművekre vonatkozó feltételek mellett olyan ügyleteket is támogathat, amelyeknél az adott fél előzetes ismeretei szerint ideiglenes finanszírozási megállapodásokat léptettek életbe, mert késett a hivatalos támogatás nyújtása; ez a késedelem nem haladhatja meg a 18 hónapot. Ezekben az esetekben a futamidő és a törlesztés végső időpontja azonos azzal a határidővel, amely akkor lett volna érvényben, ha a légi jármű értékesítését vagy bérlését a légi jármű eredeti leszállításának időpontjától támogatták volna hivatalosan. |
II. FEJEZET
Pénzügyi feltételek
Az exporthitelek pénzügyi feltételei az e fejezetben foglalt összes rendelkezést magukban foglalják, amely rendelkezések egymással összefüggésben értelmezendők.
9. TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÉNZNEMEK
Hivatalos finanszírozási támogatásra az euro, a japán jen, az angol font, az amerikai dollár és azok az egyéb, teljes mértékben konvertibilis pénznemek jogosultak, amelyekre vonatkozóan rendelkezésre állnak a III. függelékben említett minimális kamatlábak kialakításához szükséges adatok.
10. ELŐLEG ÉS MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS
a) |
Az 1. kockázati kategóriába sorolt (a II. függelék 1. táblázata szerinti) vevőkkel/hitelfelvevőkkel kötött ügyletek esetében a felek:
|
b) |
A 2–8. kockázati kategóriába sorolt (a II. függelék 1. táblázata szerinti) vevőkkel/hitelfelvevőkkel kötött ügyletek esetében a felek:
|
c) |
A fenti 8. cikk b) pontját alkalmazó fél a hivatalos támogatás maximális összegét csökkenti a hitelfolyósítás kezdő időpontjától esedékes tőke részleteinek összegével annak érdekében, hogy a folyósítás időpontjában a hitelállomány ugyanannyi legyen, mintha ezt a hivatalosan támogatott exporthitelt a szállítás időpontjában nyújtották volna. Ebben az esetben az ágazati megállapodás részes fele a szállítást megelőzően hivatalos támogatás iránti kérelmet kapott. |
11. MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK
a) |
A hivatalos támogatást nyújtó felek a hivatalosan támogatott hitel összege után legalább a II. függelék szerint megállapított minimális kockázati díjat számítják fel. |
b) |
A felek szükség esetén a megállapodás szerinti hiteldíj-konverziós modellt használják a hivatalos támogatási állomány után számított éves felárak és a hivatalos támogatás összege után számított egységes kezdeti kockázati díjak közötti átszámításhoz. |
12. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK
a) |
A maximális futamidő minden új légi járműre 12 év. |
b) |
Kivételesen és előzetes bejelentés alapján legfeljebb 15 éves maximális futamidő megengedett. Ebben az esetben a II. függelékkel összhangban a számított minimális kockázati díjra 35 %-os felárat kell alkalmazni. |
c) |
A futamidő nem hosszabbítható meg annak alapján, hogy a hivatalosan támogatott exporthitelre vonatkozóan a biztosítékkal kapcsolatos jogosultságokat a kereskedelmi hitelezőkkel egyenrangúan osztják meg. |
13. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS
a) |
A felek a tőketörlesztésre és a kamatfizetésre az alábbi 1. és 2. alpontban meghatározottak szerinti konstrukciót alkalmazzák:
|
b) |
A fenti a) ponttól eltérve, és előzetes bejelentés alapján a tőketörlesztési konstrukció kialakítása úgy is történhet, hogy a fennmaradó hitelállományra tartalmazzon egy meghatározott időpontban fizetendő utolsó részletet. Ebben az esetben az utolsó részletet megelőző tőketörlesztések a fenti a) pontban meghatározottak szerint alakulnak, a futamidő azonban nem haladhatja meg a támogatott árukra és szolgáltatásokra engedélyezett maximális futamidőt. |
c) |
A fenti a) ponttól eltérve a tőketörlesztés kialakítása a kötelezettre nézve kedvezőtlenebb feltételekkel is történhet. |
d) |
A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
14. MINIMÁLIS KAMATLÁBAK
a) |
A hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a III. függelék rendelkezéseinek megfelelően minimális változó kamatlábat vagy minimális rögzített kamatlábat alkalmaznak. |
b) |
A legalább 35 millió USD nettó árú sugárhajtású légi jármű esetében CIRR-alapú hivatalos finanszírozási támogatás csak kivételes esetben nyújtható. Az ilyen támogatást nyújtani kívánó fél a végleges kötelezettségvállalást legalább 20 naptári nappal megelőzően, a hitelfelvevő megnevezésével értesíti a többi felet. |
c) |
A kamat nem tartalmazza a fenti 11. cikkben említett kockázati díj és az alábbi 16. cikkben említett díjak formájában kifizetett összegeket. |
15. KAMATTÁMOGATÁS
A kamattámogatást nyújtó feleknek meg kell felelniük ezen ágazati megállapodás pénzügyi feltételeinek, és a támogatott ügyletben részes félként szereplő banktól vagy más pénzügyi intézménytől meg kell követelniük, hogy az ügyletben csak olyan feltételekkel vegyenek részt, amelyek minden tekintetben megfelelnek ezen ágazati megállapodás pénzügyi feltételeinek.
16. DÍJAK
a) |
A hivatalos támogatást tiszta fedezet formájában nyújtó felek a hiteldíj-fenntartási időszakra vonatkozó korlátozások figyelembevételével a hiteldíj-fenntartási időszak alatt a hivatalos támogatás le nem hívott részére hiteldíj-fenntartási díjat számítanak fel a következők szerint.
|
b) |
A hivatalos támogatást közvetlen hitel/finanszírozás formájában nyújtó felek a következő díjakat számítják fel:
|
17. TÁRSFINANSZÍROZÁS
A fenti 14. és 16. cikktől eltérve, társfinanszírozás esetén, ha a hivatalos támogatást közvetlen hitel vagy tiszta fedezet formájában nyújtják, és a tiszta fedezet a hivatalosan támogatott összeg legalább 35 %-át képviseli, a tiszta fedezetet nyújtó és a közvetlen hitelező között az átfogó költség-egyenértékűség megteremtése érdekében a közvetlen hitelt nyújtó fél ugyanazokat a pénzügyi feltételeket, a díjakat is beleértve, alkalmazza, mint amelyeket a pénzügyi intézet alkalmaz a tiszta fedezet esetében. Ebben az esetben az ilyen támogatást nyújtó fél a IV. függelékben meghatározott bejelentő nyomtatvány szerint bejelenti a támogatott pénzügyi feltételeket, beleértve a díjakat is.
3. RÉSZ
HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰVEK, TARTALÉK HAJTÓMŰVEK, TARTALÉK ALKATRÉSZEK, KARBANTARTÁSI ÉS SZERVIZ SZERZŐDÉSEK
I. FEJEZET
Alkalmazási KÖR
18. HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰVEK ÉS EGYÉB ÁRUK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK
Az ágazati megállapodásnak ez a része használt légi járművekre és tartalék hajtóművekre, tartalék alkatrészekre, átalakításra, jelentős átalakításra, felújításra, valamint az új és a használt légi járműveket érintő karbantartási és szervizszerződésekre és teljesítménynövelő készletekre vonatkozik.
II. FEJEZET
Pénzügyi feltételek
Az alkalmazandó pénzügyi feltételek, a maximális futamidőt kivéve, ezen ágazati megállapodás 2. részében található rendelkezések szerinti feltételek.
19. HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰ ÉRTÉKESÍTÉSE
a) |
A lenti b) pontra figyelemmel a használt légi jármű esetében a maximális futamidőt a légi jármű korának megfelelően, az alábbi táblázatban foglaltak szerint kell meghatározni:
|
b) |
Az átalakításon átesett légi járművek tekintetében a maximális futamidőt – feltéve, hogy az ügylet megfelel a II. függelék 19. cikkében foglalt valamennyi előírásnak, és amennyiben az ilyen átalakításhoz esetlegesen nyújtott hivatalos támogatást nem a lenti 21. cikk a) pontjával összhangban nyújtották – az átalakítás óta eltelt időnek és a légi jármű korának megfelelően, az alábbi táblázatban foglaltak szerint kell meghatározni: Maximális futamidő eszközalapú átalakított légi járművek esetében (év)
|
20. TARTALÉK HAJTÓMŰVEK ÉS TARTALÉK ALKATRÉSZEK
a) |
Új légi járműbe beszerelendő hajtóművekkel kapcsolatos vásárlás vagy rendelés esetén a tartalék hajtóművekre nyújtott hivatalos támogatás a légi járműre vonatkozó feltételekkel megegyező feltételekkel nyújtható. |
b) |
Új légi járművel együtt történő vásárlás esetén a tartalék alkatrészekre nyújtott hivatalos támogatás az új légi jármű és a beszerelt hajtóművek nettó árának legfeljebb 5 %-áig ugyanolyan feltételekkel nyújtható, mint a légi jármű esetében; az 5 %-os korlát felett a tartalék alkatrészek hivatalos támogatására az alábbi d) pont vonatkozik. |
c) |
Ha a tartalék hajtóműveket nem az új légi járművel együtt vásárolják, a maximális futamidő nyolc év. A legalább 10 millió USD értékű tartalék hajtóművek esetében, amennyiben az ügylet a II. függelék 19. cikke valamennyi feltételének megfelel, a futamidő 10 év. |
d) |
Ha az új légi járművel együtt nem vásárolnak más tartalék alkatrészeket, a maximális futamidő a következőképpen alakul:
|
21. ÁTALAKÍTÁSRA/JELENTŐS ÁTALAKÍTÁSRA/FELÚJÍTÁSRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK
a) |
Amennyiben az átalakításra irányuló ügylet:
|
b) |
Amennyiben egy ügyelt jelentős átalakításra vagy felújításra irányul, valamely fél az alábbi futamidőkkel nyújthat hivatalos támogatást:
|
22. KARBANTARTÁSI ÉS SZERVIZSZERZŐDÉSEK
A felek hivatalos támogatást legfeljebb hároméves futamidővel ajánlhatnak.
23. TELJESÍTMÉNYNÖVELŐ KÉSZLET
A felek hivatalos támogatást legfeljebb ötéves futamidővel ajánlhatnak.
4. RÉSZ
ÁTLÁTHATÓSÁGOT BIZTOSÍTÓ ELJÁRÁSOK
A megállapodásban részt vevő egyes országok kijelölt kapcsolattartó személyei közötti kommunikációt közvetlen kommunikációs eszközökkel, például az OECD online információs rendszeren (a továbbiakban: OLIS) keresztül kell megvalósítani. Eltérő megállapodás hiányában az ágazati megállapodás ezen része szerinti információcserét minden fél bizalmasan kezeli.
24. A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS
a) |
A megállapodás részes fele a végleges kötelezettségvállalás időpontjától számított egy hónapon belül megküldi a IV. függelékben előírt információkat a többi félnek, és másolatot küld a titkárságnak. |
b) |
A referencia-felárnak a III. függelék 8. cikkének b) pontjával összhangban történő meghatározása érdekében a tiszta fedezettel kapcsolatos felárra vonatkozó információkat – a III. függelék 8. cikkének c) és d) pontjával összhangban – minden hónap végétől számított öt napon belül be kell nyújtani a titkárságnak. |
25. INFORMÁCIÓKÉRÉS
a) |
A megállapodás részes fele az ezen ágazati megállapodás hatálya alá tartozó légi jármű vásárlására vagy bérlésére nyújtott hivatalosan támogatott exporthitelek alkalmazásáról információkat kérhet a megállapodás egy másik részes felétől. |
b) |
A hivatalos támogatás iránti kérelmet átvevő fél kérdést intézhet egy másik félhez, megjelölve azokat a legkedvezőbb hitelfeltételeket, amelyeket az érdeklődő fél hajlandó lenne támogatni. |
c) |
Az a fél, amelyhez a kérdést intézték, köteles hét naptári napon belül válaszolni, és a lehető legtöbb információt rendelkezésre bocsátani az üggyel kapcsolatban. A válaszban a lehető legnagyobb valószínűséggel jelezni kell, hogy milyen döntést készül hozni a megkeresett fél. Szükség esetén mielőbb teljeskörű választ is kell adni a kérdésre. |
d) |
Az érdeklődések és a válaszok másolatait a titkárság részére el kell küldeni. |
26. SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK
a) |
Versenyhelyzetben a megállapodás részes fele egy vagy több másik féltől személyes konzultációt kérhet. |
b) |
A megállapodás részes feleinek ehhez a kéréshez tíz munkanapon belül hozzá kell járulniuk. |
c) |
A tíz munkanapos határidő letelte után a konzultációkat mielőbb meg kell tartani. |
d) |
A szükségesnek tartott nyomonkövetési intézkedéseket a felek elnöke hangolja össze a titkársággal. A titkárság haladéktalanul valamennyi részes fél rendelkezésére bocsátja a konzultáció eredményét. |
27. KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK
a) |
Az a fél (a továbbiakban: a kezdeményező fél), amely megalapozottan véli azt, hogy a másik fél (a továbbiakban: a válaszadó fél) által kínált pénzügyi feltételek előnyösebbek az ezen ágazati megállapodásban meghatározott feltételeknél, erről tájékoztatja a titkárságot; a titkárság haladéktalanul a válaszadó fél rendelkezésére bocsátja ezt az információt. |
b) |
A válaszadó fél a titkárság tájékoztatásának kiadását követő öt munkanapon belül köteles a hivatalos támogatásban szereplő pénzügyi feltételeket tisztázni. |
c) |
A válaszadó fél által történt tisztázást követően a kezdeményező fél kérheti, hogy a kérdés megvitatására a titkárság öt munkanapon belül szervezzen különleges konzultációt a kezdeményező féllel. |
d) |
A válaszadó fél megvárja a konzultáció eredményét, amelyet az ilyen konzultáció napján, a további ügyleteket megelőzően kell meghatározni. |
28. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI
a) |
A közös álláspontra irányuló javaslatokat csak a titkárság részére kell címezni. A közös álláspontot kezdeményező személye nem szerepel az OLIS-on a »közös álláspont nyilvántartásban«. A titkárság azonban – kérésre – szóban közölheti a megállapodásban részes féllel vagy a DAC tagjával a kezdeményező személyét. A titkárság az ilyen jellegű kérésekről nyilvántartást vezet. |
b) |
A közös álláspontra irányuló javaslatot dátummal kell ellátni, és az alábbi formában kell elkészíteni:
|
29. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ
a) |
A válaszokat 20 naptári napon belül kell megadni, a feleket azonban arra ösztönözzük, hogy a lehető leggyorsabban adjanak választ a közös álláspontra irányuló javaslatokra. |
b) |
A válasz lehet a közös álláspont elfogadása, elutasítása, további információkérés, a közös álláspont módosítására irányuló javaslat vagy alternatív közös álláspontra irányuló javaslat. |
c) |
A közös álláspontra irányuló javaslat elfogadottnak tekintendő azon fél részéről, amely nem válaszol vagy bejelenti, hogy nincs álláspontja. |
30. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA
a) |
A 20 naptári napos határidő letelte után a titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspontra irányuló javaslat állásáról. Ha a közös álláspontot nem fogadta el valamennyi fél, viszont egyik fél sem utasította azt el, a javaslat további nyolc naptári napnyi időszakra nyitva marad. |
b) |
E további időszak letelte után az a fél, aki nem utasította el egyértelműen a közös álláspontra irányuló javaslatot, úgy tekintendő, hogy elfogadta azt. Mindazonáltal a közös álláspont elfogadását bármelyik fél – többek között a kezdeményező fél is – egy vagy több fél által történő határozott elfogadástól teheti függővé. |
c) |
Ha valamelyik fél nem fogadja el a közös álláspont egy vagy több elemét, akkor hallgatólagosan elfogadja a közös álláspont összes többi elemét. |
31. VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN
a) |
Ha a kezdeményező fél és a módosítást vagy alternatívát javasoló fél a fenti 30. cikkben említett további nyolc naptári nap határidőn belül nem képes megegyezni a közös álláspontról, e határidő közös hozzájárulással meghosszabbítható. A titkárság minden ilyen meghosszabbításról tájékoztatja a részes feleket. |
b) |
Az el nem fogadott közös álláspont a fenti 28–30. cikkben foglalt eljárások igénybevételével ismételten megvizsgálható. Ebben az esetben a feleket nem kötelezi eredeti döntésük. |
32. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA
A titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspont hatálybalépéséről vagy elutasításáról; a jóváhagyott közös álláspont az erre vonatkozó bejelentés után három naptári nappal lép hatályba.
33. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE
a) |
Eltérő megállapodás hiányában a jóváhagyott közös álláspont – hatálybalépésének időpontjától számítva – két évig érvényes, kivéve, ha a titkárságot arról tájékoztatják, hogy a közös álláspont már nem áll senkinek az érdekében, és ezt a helyzetet az összes fél elfogadja. |
b) |
Ha valamelyik fél az eredeti lejárati időpont előtt 14 naptári nappal a közös álláspont meghosszabbítását kéri és nincs ellenvetés, a közös álláspont további két évig marad érvényben; az ezt követő hosszabbítások ugyanezen eljárással hagyhatók jóvá. |
c) |
A titkárság figyelemmel kíséri a közös álláspontok helyzetét, és erről folyamatosan tájékoztatja a feleket az OLIS-on keresztül »Az érvényes közös álláspontok helyzete« elnevezésű jegyzék frissítésével. Ennek megfelelően a titkárság többek között a következő negyedévben lejáró közös álláspontok jegyzékét negyedévente kiadja. |
d) |
A titkárság az érvényes közös álláspontot a konkurens légi járművet gyártó, a megállapodásban nem részes fél kérésére rendelkezésre bocsátja. |
34. EGYEZTETÉS
a) |
A megállapodásban részes fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével egyeztetheti a megállapodásban nem részes fél által a hivatalos támogatással kapcsolatban ajánlott pénzügyi feltételeket. |
b) |
A megállapodásban nem részes fél által ajánlott, a megállapodásnak nem megfelelő feltételek egyeztetése esetén:
|
c) |
Ha az egyeztetést végző fél módosítja vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni. |
5. RÉSZ
NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT
35. ELLENŐRZÉS
a) |
Ezen ágazati megállapodás végrehajtását a titkárság ellenőrzi, amely évente jelentést tesz a feleknek. |
b) |
A 39. cikk a) pontja alapján jogosultnak minősülő ügyletekről a 24. cikk a) pontjának és a IV. függeléknek megfelelően jelentést kell készíteni. |
c) |
A 39. cikk a) pontja alapján jogosultnak minősülő ügyletekről a 24. cikk a) pontjának és a IV. függeléknek megfelelően jelentést kell készíteni, és ezen túlmenően:
|
36. FELÜLVIZSGÁLAT
A felek ezen ágazati megállapodás eljárásait és rendelkezéseit az alábbi a) és b) pontban meghatározott feltételek és időpontok szerint felülvizsgálják.
a) |
A felek ezen ágazati megállapodás felülvizsgálatát a következők szerint végzik:
|
b) |
A fenti a) pont 1. alpontjában meghatározott felülvizsgálatnak a következőket kell vizsgálnia:
|
c) |
A felek a felülvizsgálati folyamat jelentőségének elismerése mellett, annak érdekében, hogy az ezen ágazati megállapodás feltételei továbbra is megfeleljenek a felek igényeinek, fenntartják a jogot, hogy az alábbi 40. cikknek megfelelően ezt az ágazati megállapodást felmondják. |
37. JÖVŐBENI FELADATOK
Figyelembe kell venni a következőket:
a) |
a hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt a felek hivatalos támogatás nyújtása terén alkalmazott gyakorlatának vizsgálatát; |
b) |
a közvetett hitelekre vonatkozó rendelkezések; |
c) |
az értékesítés előtt jelentős felújításon átesett használt légi járművek esetében a 19. cikk szerinti maximális futamidő meghosszabbítása; |
d) |
a szerződés szerinti magasabb értékek esetében a 21. cikk szerinti maximális futamidő meghosszabbítása; |
e) |
a »felújításra« (21. cikk) és a »szolgáltatásokra« (22. cikk) vonatkozó rendelkezéseket; |
f) |
a fokvárosi jogosultsági folyamat; |
g) |
az »érdekelt fél« fogalommeghatározása. |
6. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
38. HATÁLYBALÉPÉS
Ez az ágazati megállapodás 2011. február 1-jén lép hatályba.
39. ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK
A fenti 38. cikktől eltérve a felek a következő feltételekkel nyújthatnak hivatalos támogatást:
a) |
A felek a 2007. július 1-jén hatályba lépett, a légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodás (a továbbiakban: a 2007. évi ASU) feltételeivel nyújthatnak hivatalos támogatást, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:
|
b) |
A felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt alkalmazandó feltételekkel nyújthatnak hivatalos támogatást, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:
|
c) |
E cikk végrehajtását a 35. cikk b) és c) pontjával összhangban kell ellenőrizni. |
40. FELMONDÁS
Az ágazati megállapodás részes fele a titkárság írásban – közvetlen kommunikációs eszközök, például az OLIS igénybevételével – történő értesítésével felmondhatja az ebben az ágazati megállapodásban való részvételét. A felmondás hat hónappal azt követően lép hatályba, hogy a titkárság kézhez vette az arról szóló értesítést. A felmondás nem érinti a felmondás hatálybalépése előtt kötött, egyedi ügyletekre vonatkozó megállapodásokat.
I. függelék
A légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodásban való részvétel
1. |
A felek a polgári légi járművekkel kapcsolatos gyártókapacitást kifejlesztő, a megállapodásban nem részes feleket arra ösztönzik, hogy ezen ágazati megállapodás rendelkezéseit alkalmazzák. Ezzel összefüggésben a felek felhívják a megállapodásban nem részes feleket, hogy kezdjenek velük tárgyalásokat az ASU-hoz való csatlakozás feltételeiről. |
2. |
A titkárságnak biztosítania kell, hogy az ebben az ágazati megállapodásban való részvétel iránt érdeklődő, a megállapodásban nem részes fél teljeskörű tájékoztatást kap az ezen ágazati megállapodás részes felévé való válással kapcsolatos feltételekről. |
3. |
A megállapodásban nem részes feleket a felek ezt követően meghívják, hogy vegyenek részt az ezen ágazati megállapodás szerinti tevékenységekben, valamint megfigyelőként vegyenek részt a vonatkozó megbeszéléseken. Ez a meghívás legfeljebb két évre szól, és további két évre meghosszabbítható. Ezen időszak alatt a megállapodásban nem részes fél felkérést kap, hogy nyújtson áttekintést exporthitel-rendszeréről, különösen a polgári légi járművek exportja tekintetében. |
4. |
Ennek az időszaknak a végén a megállapodásban nem részes fél jelzi, hogy ezen ágazati megállapodás részes felévé kíván-e válni, és követni akarja-e annak rendelkezéseit; amennyiben a megállapodás nem részes fele ezt a szándékot megerősíti, éves szinten hozzájárul az ezen ágazati megállapodás végrehajtásával összefüggő költségekhez. |
5. |
Az e függelék 4. cikkében említett megerősítés után 30 munkanappal a megállapodásban nem részes, érdekelt fél a megállapodás részes felének tekintendő. |
II. függelék
Minimális kockázati díjak
E függelék meghatározza az ezen ágazati megállapodás hatálya alá tartozó ügyletekhez nyújtott hivatalos támogatás árazásának megállapítása során követendő eljárásokat. Az 1. szakasz határozza meg a kockázati besorolási eljárásokat; a 2. szakasz az új és a használt jégi járművek tekintetében felszámítandó minimális kockázati díjakat, a 3. szakasz pedig a tartalék hajtóművek, tartalék alkatrészek, az átalakítás/jelentős átalakítás/felújítás, a karbantartási és szervizszerződések, valamint a teljesítménynövelő készletek tekintetében felszámítandó minimális kockázati díjakat határozza meg.
1. SZAKASZ
Kockázati besorolási eljárások
1. |
A felek megállapodtak a vevőkre/hitelfelvevőkre vonatkozó kockázati besorolások jegyzékéről (a jegyzék); ezek a kockázati besorolások a vevők/hitelfelvevők közös, a hitelminősítő intézetekéhez hasonló minősítési skála felhasználásával meghatározott fedezetlen, nem alárendelt hitelminősítését tükrözik. |
2. |
A kockázati besorolást a felek által kinevezett szakértők fogják elvégezni az e függelék 1. táblázatában meghatározott kockázati kategóriák szerint. |
3. |
A jegyzék e függelék 15. cikkének rendelkezéseire figyelemmel az ügylet valamennyi szakaszában (például kampány és szállítás) kötelező erejű. |
I. A KOCKÁZATI BESOROLÁSOK JEGYZÉKÉNEK MEGHATÁROZÁSA
4. |
A jegyzéket a felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt dolgozzák ki és fogadják el; a jegyzéket a titkárság tartja fenn, és bocsátja bizalmas jelleggel valamennyi fél rendelkezésére. |
5. |
A titkárság kérésre bizalmas jelleggel tájékoztathatja a megállapodásban nem részes, légi járműveket gyártó feleket valamely vevő/hitelfelvevő kockázati besorolásáról; ebben az esetben a titkárság az összes felet köteles tájékoztatni a kérésről. A megállapodásban nem részes felek bármikor javasolhatják a titkárságnak a jegyzék bővítését. A jegyzék bővítését javasoló nem részes fél úgy vehet részt a kockázati besorolási eljárásban, mintha a megállapodásban részes érdekelt fél lenne. |
II. A KOCKÁZATI BESOROLÁSOK JEGYZÉKÉNEK FRISSÍTÉSE
6. |
A jegyzék az e függelék 15. cikkében foglalt rendelkezésekre figyelemmel, eseti jelleggel frissíthető, amennyiben valamely fél bármilyen formában jelzi, hogy a jegyzékben szereplőtől eltérő kockázati besorolást kíván alkalmazni, vagy valamely félnek olyan vevő/hitelfelvevő tekintetében van szüksége kockázati besorolásra, amely még nem szerepel a jegyzékben (21) (22). |
7. |
A felek az alternatív vagy új kockázati besorolás bármilyen használata előtt a jegyzék alternatív vagy új kockázati besorolás alapján történő aktualizálására irányuló kérést küldenek a titkárságnak. A titkárság e kérést két munkanapon belül körbeküldi a feleknek, anélkül hogy megnevezné a kérést benyújtó felet. |
8. |
A megállapodásban részes érdekelt felek tíz (23) munkanapot kapnak arra, hogy elfogadják a jegyzék javasolt megváltoztatását, vagy kifogást emeljenek ellene; amennyiben ezen az időszakon belül nem válaszolnak, úgy tekintik, hogy egyetértenek a javaslattal. Ha a tíznapos időszak végéig nem emeltek kifogást a javaslat ellen, a jegyzékben javasolt változtatást elfogadottnak tekintik. A titkárság ennek megfelelően módosítja a jegyzéket, és öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld; az átdolgozott jegyzék ezen üzenet keltétől kezdődően bír kötelező erővel. |
III. NÉZETELTÉRÉSEK RENDEZÉSE
9. |
Amennyiben egy javasolt kockázati besorolás ellen kifogást emelnek, az érdekelt felek szakértői szinten mindent elkövetnek annak érdekében, hogy a nézeteltérés bejelentését követően további tíz munkanapon belül megállapodásra jussanak a kockázati besorolásról. A nézeteltérés rendezéséhez szükséges valamennyi eszközt igénybe kell venni, szükség esetén a titkárság segítségével (például konferenciahívások vagy személyes konzultációk). Ha a megállapodásban részes érdekelt felek e tíz munkanapos időtartamon belül megállapodnak valamely kockázati besorolásban, az eredményről tájékoztatják a titkárságot; a titkárság ennek alapján megfelelően frissíti a jegyzéket, és a következő öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld. A kiigazított jegyzék az üzenet keltétől számítva bír kötelező erővel. |
10. |
Amennyiben a nézeteltérést nem sikerül a szakértők körében tíz munkanapon belül rendezni, az ügyet a felek elé terjesztik, hogy legfeljebb öt munkanapos időtartamon belül döntsenek a megfelelő kockázati besorolásról. |
11. |
Végleges megállapodás hiányában a felek valamely hitelminősítő intézethez fordulhatnak, hogy határozza meg a vevő/hitelfelvevő kockázati besorolását. Ilyen esetekben a felek elnöke a felek nevében tíz munkanapon belül közleményt intéz a vevőhöz/hitelfelvevőhöz. A közlemény tartalmazza a kockázatértékelési konzultáció azon megbízási feltételeit, amelyekben a felek körében megállapodtak. Az eredményül kapott kockázati besorolást a jegyzékben nyilvántartásba veszik, és az a titkárság aktualizálási eljárást lezáró, öt munkanapon belül elküldött OLIS üzenetét követően azonnal kötelező erőre emelkedik. |
12. |
A hitelminősítő intézet igénybevételének költségét eltérő megállapodás hiányában az érdekelt vevő/hitelfelvevő viseli. |
13. |
Az e függelék 9–11. cikkében meghatározott eljárások során a fennálló kockázati besorolás marad alkalmazandó (amennyiben a jegyzékben rendelkezésre áll). |
IV. A BESOROLÁSOK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE
14. |
Az érvényes kockázati besorolások a titkárság által fenntartott jegyzékben rögzített kockázati besorolások; kockázati díjak csak e kockázati besorolásokkal összhangban adhatók meg, és azokra csak e kockázati besorolásokkal összhangban vállalható kötelezettség. |
15. |
A kockázati besorolások legfeljebb 12 hónapon át érvényesek attól kezdve, hogy azokat a titkárság a kockázati díjak felek általi megadása és az azokra vonatkozó végleges kötelezettségvállalás céljából a jegyzékben nyilvántartásba vette; valamely meghatározott ügylet tekintetében az érvényességi idő további 18 hónappal meghosszabbítható, miután megtörtént a kötelezettségvállalás vagy a végleges kötelezettségvállalás, és hiteldíj-fenntartási díjat számítanak fel. A kockázati besorolásokat a 12 hónapos érvényességi időn belül a vevő/hitelfelvevő kockázati profiljának lényeges változása esetén – például valamely hitelminősítő intézet által adott minősítés módosulása esetén – felülvizsgálhatják. |
16. |
Amennyiben az adott kockázati besorolás érvényességi idejének vége előtt legalább 20 munkanappal egyik fél sem kéri valamely kockázati besorolás frissítését, a titkárság a következő frissített jegyzékből törli az adott kockázati besorolást. A titkárság két munkanapon belül ezt a frissítésre vonatkozó kérelmet körbeküldi az összes félnek, anélkül hogy megnevezné a kérést benyújtó felet; az e függelék 9–11. cikkében meghatározott eljárások alkalmazandók. |
V. A VEVŐ/HITELFELVEVŐ ÁLTAL BENYÚJTOTT KOCKÁZATI BESOROLÁSI KÉRELEM
17. |
Ha a kampány szakaszában valamely vevő/hitelfelvevő kéri kockázati besorolásának megadását, vagy ha még nem szerepel a jegyzékben, a szóban forgó vevő/hitelfelvevő saját költségére indikatív kockázati besorolást kérhet valamely hitelminősítő intézettől. Ezt a kockázati besorolást nem veszik fel a jegyzékbe; a besorolást a felek saját kockázatértékelésük alapjaként felhasználhatják. |
2. SZAKASZ
Új és használt légi járművek minimális kockázati díjai
I. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK MEGÁLLAPÍTÁSA
18. |
E függelék 19–61. cikke meghatározza a vevő/hitelfelvevő (vagy másik jogalany esetében az ügylet elsődleges törlesztési forrása) kockázati besorolásának megfelelő minimális kockázati díjakat. |
19. |
A felek a minimális kockázati díjak mellett vagy felett hivatalos támogatást nyújthatnak, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
|
20. |
E függelék 19. cikkének alkalmazásában:
|
21. |
Az egy adott ügyletre alkalmazandó minimális kockázati díjak meghatározhatók a szállítást megelőzően: vagy a kötelezettségvállalás, a végleges kötelezettségvállalás időpontjában, vagy pedig a hiteldíj-fenntartási időszak kezdeti időpontjában határozott időtartammal. Az ügyletre alkalmazandó végleges kezdeti kockázati díj – éves felárak – vagy azok kombinációja a minimális kockázati díjak megállapításának időpontjától kezdve megfelel majd az így kialakított minimális kockázati díjnak, valamint az e függelék 19. cikkének b) pontjában foglalt kötelező kockázatcsökkentő tényezőknek. Az ilyen feltételek a hiteldíj-fenntartási időszak teljes egészére alkalmazandók és csak ezen időszak lejártát követően vizsgálhatók felül, amikor az akkor hatályos, az ASU által előírt minimális kockázati díjak és kötelező kockázatcsökkentő tényezők lesznek alkalmazandók, és kiszabhatók a következő hiteldíj-fenntartási időszakra vonatkozóan. |
22. |
Ezen ágazati megállapodás 11. cikke alapján az alkalmazandó minimális kockázati díjak minimális kockázati alapú díjtételekből (minimum risk-based rates – a továbbiakban: RBR) tevődnek össze, amelyeket a piacot tükröző felárral (market reflective surcharge – a továbbiakban: MRS) növelnek, összhangban az alábbi 23–36. cikkel. |
23. |
Ezen ágazati megállapodás hatálybalépésekor az RBR-ek a következők: 2. táblázat Kockázati alapú díjtételek
|
24. |
Az RBR-eket évente újra meghatározzák a Moody's éves nemteljesítéskori veszteségrátájának (Loss given default – LGD) négyéves mozgó átlaga alapján. Az újbóli meghatározáskor a megfelelő LGD az első ranghelyű zálogjoggal biztosított szenior bankhiteleken alapul, és azt a következőképpen számítják ki: 3. táblázat LGD feltérképezése
|
25. |
Az RBR korrekciós tényezőt a következőképpen határozzák meg:
|
26. |
Az új RBR-ek meghatározása céljából az RBR korrekciós tényezőt megszorozzák a fenti 2. táblázatban meghatározott RBR-ekkel. |
27. |
Az első újbóli meghatározásra 2012 első negyedévében kerül sor, és az eredményül kapott RBR-ek 2012. április 15-én lépnek hatályba. |
28. |
A későbbi újbóli meghatározási folyamatokból származó RBR-ek minden rákövetkező év április 15-én lépnek hatályba. Miután sor került az éves újbóli meghatározásból származó RBR-ek megállapítására, a titkárság azonnal tájékoztatja az összes felet az alkalmazandó díjtételekről, és azokat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. |
29. |
Minden egyes kockázati kategória tekintetében egy piacot tükröző felárat számítanak ki, a következők szerint: MRS = B * [(0,5 * MCS) – RBR] ahol:
|
30. |
Amennyiben a kockázati kategóriák egynél több kockázati minősítést foglalnak magukban, a felárakból átlagot kell képezni. Az 1. kockázati kategóriában a BBB-felárat alkalmazzák. |
31. |
Az MCS-felárakat a vagyoni biztosíték figyelembevétele érdekében 50 %-kal diszkontálják. A diszkontált MCS-felárakat ezután az alábbi 4. táblázat szerinti, 70 % és 35 % közé eső keverési tényezővel korrigálják, amelyet az MCS diszkontált felárak és az RBR közötti különbségre alkalmaznak. A keverésből eredő esetleges negatív felárakat nem vonják le. 4. táblázat Keverési tényezők
|
32. |
Az MRS-t negyedéves jelleggel frissítik, a következők szerint:
|
33. |
Az MRS-t csak akkor alkalmazzák, ha pozitív és meghaladja a 25 bázispontot. |
34. |
A minimális kockázati díjaknak az MRS frissítéséből adódó növekedése nem haladhatja meg az előző negyedévi minimális kockázati díjak 10 %-át. A minimális kockázati díjak (amelyek a kockázati alapú díjtételek és a piacot tükröző felár összeadásából adódnak) legfeljebb 100 %-os mértékben haladhatják meg a kockázati alapú díjtételeket. |
35. |
A minimális kocikázati díjak meghatározásához
|
36. |
Az ezen ágazati megállapodás eredeti hatálybalépésének napjától (2011. február 1.) alkalmazandó minimális kockázati díjakat az alábbi 5. táblázat határozza meg. 5. táblázat Minimális kockázati díjak (12 éves futamidő, eszközfedezetű ügyletek)
|
II. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJ CSÖKKENTÉSEI
37. |
E függelék 38. cikkének rendelkezéseire figyelemmel megengedett a fenti I. alszakasszal összhangban megállapított minimális kockázati díjak csökkentése, ha:
|
38. |
A fenti I. alszakasszal összhangban megállapított minimális kockázati díjak csökkentése nem haladhatja meg az alkalmazandó minimális kockázati díj 10 %-át. |
39. |
Ahhoz, hogy valamely államot felvegyék a fokvárosi jegyzékbe, az adott államnak teljesítenie kell a következő feltételeket:
|
40. |
Az e függelék 37. cikke szerinti jogosultsághoz a területi egység tekintetében a következő feltételeknek kell teljesülniük:
|
41. |
A megállapodás szerinti eredeti fokvárosi jegyzéket a felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt átadják a titkárságnak. A fokvárosi jegyzéket e függelék 42–54. cikkével összhangban frissítik. |
42. |
Bármely fél vagy a légi járművekhez hivatalos támogatást nyújtó, a megállapodásban nem részes fél javasolhatja a titkárságnak valamely államnak a fokvárosi jegyzékbe való felvételét. Az ilyen javaslatoknak az adott állam tekintetében a következőket kell tartalmazniuk:
|
43. |
A titkárság öt munkanapon belül körbeküldi a javaslatot tartalmazó OLIS üzenetet. |
44. |
Bármely fél vagy légi jármű tekintetében hivatalos támogatást nyújtó, a megállapodásban nem részes fél javasolhatja valamely államnak a fokvárosi jegyzékből való törlését, ha álláspontja szerint az adott állam olyan intézkedéseket hozott, amelyek nincsenek összhangban az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásaival, vagy elmulasztotta meghozni az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásai alapján tőle megkövetelt intézkedéseket. A fél vagy a nem részes fél e célból a fokvárosi jegyzékből való törlésre irányuló javaslatba belefoglalja azoknak a körülményeknek a teljeskörű leírását, amelyek okot adtak a törlésre irányuló javaslatra, így például az adott államnak azokat az intézkedéseit, amelyek nincsenek összhangban az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásaival, vagy az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásai alapján előírt jogszabályok fenntartásának vagy végrehajtásának elmulasztását. A fokvárosi jegyzékből való törlésre irányuló javaslatot benyújtó fél vagy nem részes fél biztosítja az esetleg rendelkezésre álló alátámasztó dokumentumokat, a titkárság pedig öt munkanapon belül körbeküldi a javaslatot tartalmazó OLIS üzenetet. |
45. |
Bármely fél vagy légi jármű tekintetében hivatalos támogatást nyújtó nem részes fél javasolhatja valamely, korábban a fokvárosi jegyzékből törölt államnak az újbóli felvételét, amennyiben ezt az újbóli felvételt a későbbi korrekciós intézkedések vagy események indokolják. A javaslathoz mellékelik azoknak a körülményeknek a leírását, amelyek az állam törléséhez vezettek, valamint a visszahelyezést támogató későbbi korrekciós intézkedésekről szóló jelentést is. A titkárság öt munkanapon belül körbeküldi a javaslatot tartalmazó OLIS üzenetet. |
46. |
A felek az e függelék 42–45. cikke alapján előterjesztett javaslatot a javaslat benyújtását követő 20 munkanapon belül (»1. időszak«) elfogadhatják, vagy kifogást emelhetnek ellene. |
47. |
Amennyiben a javaslat ellen az 1. időszak végéig nem emeltek kifogást, és e függelék 44. cikke esetében, kivéve, ha a javaslatot tevő fél vagy a korrekciós intézkedések vagy események bizonyítékát nyújtó nem részes fél visszavonta a javaslatot, úgy tekintik, hogy a fokvárosi jegyzék javasolt frissítését az összes fél elfogadta. A titkárság ennek megfelelően módosítja a fokvárosi jegyzéket, és öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld. A frissített fokvárosi jegyzék ezen üzenet napján lép hatályba. |
48. |
A fokvárosi jegyzék javasolt frissítése elleni kifogás esetén a kifogást emelő fél vagy felek az 1. időszakon belül írásban kifejtik a kifogás alapját. Miután az OECD titkársága az írásbeli kifogást valamennyi félnek körbeküldte, a felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy további tíz munkanapon belül (»2. időszak«) megállapodásra jussanak. |
49. |
A felek tárgyalásaik eredményéről tájékoztatják a titkárságot. Ha a 2. időszak alatt sikerül megállapodásra jutni, a titkárság szükség esetén megfelelően frissíti a fokvárosi jegyzéket, és a következő öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld. A frissített fokvárosi jegyzék ezen üzenet napján lép hatályba. |
50. |
Ha a 2. időszak alatt nem születik megállapodás, ezen ágazati megállapodás feleinek elnöke (a továbbiakban: az elnök) minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy előmozdítsa a felek közötti konszenzust, a 2. időszakot közvetlenül követő húsz munkanapon belül (»3. időszak«). Amennyiben a 3. időszak végére nem sikerül konszenzust kialakítani, a helyzet végső rendezése a következő eljárások keretében történik:
|
51. |
Ha e függelék 42. cikke alapján benyújtott javaslatot követően a felek vagy az elnök megállapítják, hogy valamely állam nem jogosult arra, hogy felvegyék a fokvárosi jegyzékbe, a felek vagy nem részes felek újabb javaslatot nyújthatnak be, amelyben arra kérik a feleket, hogy mérlegeljék újra az állam jogosultságát. A javaslatot tevő fél vagy nem részes fél kitér a jogosulatlanság eredeti megállapítását alátámasztó okokra. A javaslatot tevő fél vagy nem részes fél frissített CTC kérdőívet is beszerez és benyújt. Ezt az új javaslatot az e függelék 46–52. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kezelik. |
52. |
A minősített országok jegyzékében az e függelék 50. cikkében meghatározott eljárások alapján bekövetkező bármilyen változás esetén a titkárság a változást követően öt munkanapon belül OLIS üzenetet ad ki, amely tartalmazza a frissített fokvárosi jegyzéket. A frissített fokvárosi jegyzék ezen üzenet napján lép hatályba. |
53. |
Ha egy államot valamely légi jármű tekintetében teljesített törlesztés után felvesznek, törölnek vagy újra felvesznek a fokvárosi jegyzékbe, az a szóban forgó légi járművel kapcsolatban megállapított MPR-eket nem érinti. |
54. |
A felek az e függelék 42–52. cikkében meghatározott folyamat keretében semmilyen információt nem adnak ki a kinyilvánított nézetekkel vagy álláspontokkal kapcsolatban. |
55. |
A felek nyomon követik e függelék 42–54. cikkének végrehajtását, és azt 2012 első felében, majd évente, vagy valamely fél kérésére felülvizsgálják. |
56. |
Az új és használt légi járműveket illetően az alkalmazandó minimális kockázati díjak tekintetében a következő korrekciók alkalmazhatók:
|
III. NEM ESZKÖZFEDEZETŰ ÜGYLETEK
57. |
Az e függelék 19. cikkének a) pontjában foglalt rendelkezések ellenére, a felek hivatalosan támogatott exporthitelt nyújthatnak nem eszközfedezetű ügyletekhez, amennyiben az alábbi feltételek valamelyike teljesül:
|
58. |
E függelék 37–53. cikkének rendelkezései az e függelék 57. cikke alapján nyújtott hivatalosan támogatott exporthitelekre nem alkalmazandók. |
3. SZAKASZ
A használt légi járművektől eltérő, ezen ágazati megállapodás 3. részének hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások minimális kockázati díjai
59. |
A használt légi járművektől eltérő, ezen ágazati megállapodás 3. részének hatálya alá tartozó valamennyi áruhoz és szolgáltatáshoz nyújtott hivatalos támogatás biztosításakor a minimális kockázati díjak a következők szerint alakulnak:
|
60. |
E függelék 37–53. cikkének rendelkezései az ezen ágazati megállapodás 20. cikke a) és c) pontjának hatálya alá tartozó eszközfedezetű tartalék hajtóművek hivatalos támogatására és az ezen ágazati megállapodás 21. cikke a) pontja 1) alpontja első francia bekezdésében szereplő támogatására alkalmazandók. |
61. |
Az e függelék 56. cikkében foglalt rendelkezés alkalmazandó a használt légi járművektől eltérő, ezen ágazati megállapodás 3. részének hatálya alá tartozó valamennyi áruhoz és szolgáltatáshoz nyújtott hivatalos támogatásra is. |
1. MELLÉKLET
FELJOGOSÍTÓ NYILATKOZATOK
1. |
A II. függelék 2. szakaszának alkalmazásában a »feljogosító nyilatkozatok« kifejezés és ezen ágazati megállapodásban az arra történő valamennyi utalás azt jelenti, hogy a Fokvárosi Egyezményben részes szerződő fél (a továbbiakban: szerződő fél):
|
2. |
Az e melléklet 1. cikkének a) pontjában említett nyilatkozatok a következők:
Továbbá a következők közül legalább az egyik (jóllehet, mindkettő javasolt):
|
3. |
Az e melléklet 1. cikkének b) pontjában említett nyilatkozatok a következők:
|
4. |
A légi járművekről szóló jegyzőkönyv XI. cikkét illetően az Európai Unió tagállamainak esetében e dokumentum alkalmazásában akkor tekintik úgy, hogy valamely tagállam megtette az e melléklet 2. cikkének a) pontjában meghatározott feljogosító nyilatkozatot, ha az adott tagállam nemzeti jogát a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XI. cikke szerinti A. lehetőség feltételeinek figyelembevételével módosították (legfeljebb 60 naptári napos várakozási idővel). Az e melléklet 2. cikkének c) és e) pontjában meghatározott feljogosító nyilatkozatokat illetően ezek ezen ágazati megállapodás alkalmazásában akkor minősülnek teljesítettnek, ha az Európai Unió vagy az érintett tagállamok jogszabályai lényegileg hasonlóak az e melléklet említett cikkeiben meghatározottakhoz. E melléklet 2. cikkének c) pontja esetében megállapodnak abban, hogy az Európai Unió jogszabályai (a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 593/2008/EK rendelet) lényegileg hasonlóak a légi járművekről szóló jegyzőkönyv VIII. cikkéhez. |
2. MELLÉKLET
A FOKVÁROSI EGYEZMÉNY KÉRDŐÍVE
I. ELŐZETES INFORMÁCIÓK
Kérjük, adja meg a következő információkat:
1. |
a kérdőívet kitöltő ügyvédi iroda neve és teljes címe; |
2. |
az ügyvédi iroda vonatkozó tapasztalata, amely magában foglalhat jogalkotási és alkotmányozási folyamatokban szerzett tapasztalatokat, amennyiben nemzetközi szerződéseknek az államban történő végrehajtásához kapcsolódnak, valamint a CTC-vel kapcsolatos ügyekben szerzett konkrét tapasztalatokat, értve ez alatt akár a kormány, akár a magánszektor számára a Fokvárosi Egyezmény végrehajtása és érvényesítése tekintetében nyújtott tanácsadás vagy a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt államban hitelezői jogok érvényesítése során szerzett tapasztalatokat; |
3. |
az ügyvédi iroda részt vesz-e vagy részt kíván-e venni bármilyen ügyletben, amelynek szempontjából kedvező lehet a minimális kockázati díjak csökkentése, ha a javasolt államot felveszik a CTC-jegyzékbe (25); |
4. |
e kérdőív kitöltésének dátuma. |
II. KÉRDÉSEK
1. Feljogosító nyilatkozatok
1.1. |
Az állam (26) megtett-e minden egyes feljogosító nyilatkozatot a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás (a továbbiakban: ASU) II. függelékének 1. mellékletében foglalt követelményekkel összhangban (külön-külön: »feljogosító nyilatkozat«)? Különösen a »jogorvoslatok gyakorlásának módszere« (2. cikk d) pontja) és a »kellő időben történő jogorvoslat« (2. cikk e) pontja) tekintetében tett nyilatkozatok esetében, kérjük, adja meg, hogy ezek közül az egyiket vagy mindkettőt megtették-e. |
1.2. |
Kérjük, ismertesse, hogy adott esetben mennyiben térnek el a tett nyilatkozatok az 1.1. kérdésben említett követelményektől. |
1.3. |
Kérjük, erősítse meg, hogy az állam az ASU II. függeléke 1. mellékletének 3. cikkében felsorolt nyilatkozatok egyikét sem tette meg. |
2. Megerősítés
2.1. |
Az állam megerősítette, elfogadta, jóváhagyta-e a Fokvárosi Egyezményt és a légi járművekről szóló jegyzőkönyvet (»egyezmény«) vagy csatlakozott-e ahhoz? Kérjük, adja meg a megerősítés/csatlakozás dátumát, és röviden ismertesse az egyezményhez való csatlakozás vagy az egyezmény megerősítésének folyamatát. |
2.2. |
Az egyezmény és a megtett feljogosító nyilatkozatok jogerővel bírnak-e az állam teljes területén minden további aktus, végrehajtási jogszabály vagy bármilyen további törvény vagy rendelkezés elfogadása nélkül? |
2.3. |
Ha igen, kérjük, röviden ismertesse azt a folyamatot, amely jogerővel ruházza fel az egyezményt és a feljogosító nyilatkozatokat. |
3. A nemzeti és helyi jog hatálya
3.1. |
Adott esetben írja le és sorolja fel az egyezménnyel, valamint az állam által tett egyes feljogosító nyilatkozatokkal kapcsolatos végrehajtási jogszabályokat és rendelkezés(ek)et. |
3.2. |
Az egyezmény és a megtett feljogosító nyilatkozatok a nemzeti jogba átültetett formában (27) (»egyezmény és feljogosító nyilatkozatok«) felülírnak-e bármilyen ütköző nemzeti törvényt, rendelkezést, végzést, bírósági precedenst vagy szabályozási gyakorlatot, illetve ezekkel szemben elsőbbséget élveznek-e? Ha igen, kérjük, írja le, hogy ez milyen folyamat révén valósul meg (28); ha nem, kérjük adjon részletes magyarázatot. |
3.3. |
Fennállnak-e létező hiányosságok az egyezmény és a feljogosító nyilatkozatok végrehajtásában? Ha igen, kérjük, ismertesse ezeket (29): |
4. Bírósági és közigazgatási határozatok
4.1. |
Kérjük, írjon le minden olyan kérdést, többek között bírósági, szabályozási vagy közigazgatási gyakorlatot, amely várhatóan azt eredményezheti, hogy a bíróságok, hatóságok vagy közigazgatási szervek nem hajtják végre teljeskörűen az egyezményt és a feljogosító nyilatkozatokat (30), (31). |
4.2. |
Tudomása szerint előfordult-e, hogy valamely hitelező az egyezmény alapján bírósági vagy közigazgatási végrehajtási intézkedést tett? Ha igen, kérjük, ismertesse az intézkedést, és jelezze, hogy az sikeres volt-e vagy sem. |
4.3. |
Tudomása szerint előfordult-e, hogy a megerősítés/végrehajtás óta az adott államban a bíróságok – az egyezménnyel és a feljogosító nyilatkozatokkal ellentétes módon – bármilyen esetben elutasították az államban valamely adós vagy kezes kölcsönkötelezettségeinek végrehajtását? |
4.4. |
Tudomása szerint létezik-e bármilyen egyéb olyan kérdés, amely hatással lehet arra, hogy a bíróságoktól és közigazgatási szervektől elvárható-e az egyezménnyel és a feljogosító nyilatkozatokkal összhangban történő eljárás? Ha igen, kérjük, ismertesse azokat. |
III. függelék
Minimális kamatlábak
A hivatalos finanszírozási támogatás nyújtása nem jelenti a nemfizetési kockázatra a II. függelék rendelkezései szerint felszámítandó megfelelő hitelkockázati díj ellentételezését, vagy részleges vagy teljes kiegyenlítését.
1. MINIMÁLIS VÁLTOZÓ KAMATLÁB
a) |
A minimális változó kamatláb az adott esettől függően az EURIBOR, a Bank Bill Swap Rate, vagyis a BBSY, a British Bankers' Association (BBA) által összeállított londoni ajánlott bankközi alapkamatláb, vagyis a LIBOR, a hivatalosan támogatott exporthitel pénznemével és a kamatfizetési gyakoriságának megfelelő lejárattal, vagy a Canadian Dealer Offered Rate (CDOR), amelyet az e függelék 8. cikkének összhangban kiszámított referencia-felárral növelnek. |
b) |
A változó kamatláb kialakításának mechanizmusa a választott törlesztési tervnek megfelelően változik, a következők szerint:
|
c) |
Amennyiben változó kamatozású hitelekhez nyújtanak hivatalos pénzügyi támogatást, a vevőknek/hitelfelvevőknek lehetőségük lehet arra, hogy a változó kamatozásról rögzített kamatozásra váltsanak át, a következő feltételek teljesülése esetén:
|
2. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁB
A minimális rögzített kamatláb az alábbiak egyike:
a) |
a csereügyleti kamatláb, a hivatalosan támogatott exporthitel vonatkozó pénznemét illetően és a hitel futamidejének súlyozott átlagidőtartamához legközelebbi, két rendelkezésre álló éves időszak interpolált kamatlábával megegyező lejárattal. A kamatlábakat az egyes lehívási időpontok előtt két munkanappal határozzák meg. VAGY |
b) |
Az e függelék 3–7. cikkében meghatározott rendelkezéseknek megfelelően megállapított kereskedelmi referencia-kamatláb (CIRR), |
amelyet mindkét esetben megnövelnek az e függelék 8. cikkének f) pontjával összhangban kiszámított referencia-felárral.
3. A CIRR KIALAKÍTÁSA
a) |
CIRR-t állapítanak meg az ezen ágazati megállapodás 9. cikkében meghatározott bármely támogatásra jogosult pénznem tekintetében, és azt az alábbi három hozam (a báziskamatlábak) 120 bázispontos rögzített felárral való növelésével számítják ki:
|
b) |
A CIRR-t havonta számítják ki az előző havi adatok felhasználásával, és azt minden hónap vége után legkésőbb öt nappal bejelentik a titkárságnak. A titkárság ezután haladéktalanul tájékoztatja az összes felet az alkalmazandó kamatlábakról, és azokat nyilvánosságra is hozza. A CIRR minden hónap 15. napján lép hatályba. |
c) |
A megállapodásban részes vagy nem részes felek kérhetik, hogy a CIRR-kamatlábat a megállapodásban nem részes valamely fél pénznemére állapítsák meg. Az érdekelt nem részes féllel folytatott konzultáció során az egyik részes vagy nem részes fél nevében a titkárság javaslatot tehet a CIRR-kamatlábnak ebben a pénznemben történő kialakítására a közös álláspontra vonatkozó, ezen ágazati megállapodás 28–33. cikkében meghatározott eljárások igénybevételével. |
4. A CIRR ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE
a) |
A CIRR fenntartása: a valamely ügyletre alkalmazandó CIRR-t legfeljebb a kiválasztása (exportszerződés dátuma vagy annak esetleges hatálybalépési időpontja) és a hitelmegállapodás dátuma közötti hat hónapos időszak során tartják fenn. Ha e határidőn belül nem kerül sor a hitelmegállapodás aláírására, és a CIRR-t egy további hat hónapos időszakra újból meghatározzák, az új CIRR-re az újbóli meghatározás időpontjában érvényes kamatlábon vállalnak kötelezettséget. |
b) |
A hitelmegállapodás dátuma után a CIRR-t hat hónapot meg nem haladó lehívási időszakokra alkalmazzák. Az első hat hónapos lehívási időszak után a CIRR-t a következő hat hónapra újból meghatározzák; az új CIRR az új hat hónapos időszak első napján érvényes kamatláb, és nem lehet alacsonyabb az eredetileg kiválasztott CIRR-nél (az eljárást azt követően minden hat hónapos lehívási időszak esetében meg kell ismételni). |
5. MINIMÁLIS KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA
A hitelfelvevő számára a hitelmegállapodás rendelkezéseiben nem teszik lehetővé, hogy a hivatalosan támogatott változó kamatlábú finanszírozásról egy előre megválasztott CIRR-finanszírozásra váltson, és azt sem teszik számára lehetővé, hogy az előre megválasztott CIRR és a hitel futamideje alatt bármely kamatfizetési napon megadott rövid lejáratú piaci kamatláb között váltson.
6. RÖGZÍTETT KAMATOZÁSÚ KÖLCSÖNÖK ELŐTÖRLESZTÉSE
Az e függelék 2. cikkében meghatározott rögzített kamatozású kölcsönnek vagy bármekkora hányadának az önkéntes előtörlesztése esetén, vagy ha a hitelmegállapodás alapján alkalmazott CIRR-t változó vagy csereügyleti kamatlábbá alakítják át, a kölcsönfelvevőnek meg kell térítenie a hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó intézménynek az ezen intézkedés következtében felmerülő összes költségét és veszteségét, ideértve az állami intézménynek az előtörlesztés által megszakított fix készpénzbevételének pótlásával kapcsolatban felmerült költségét is.
7. A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA
Ha a piaci fejlemények a CIRR változásának bejelentését hónap közben teszik szükségessé, a módosított kamatlábat a módosítás bejelentésének a titkárság által történő átvétele után tíz munkanappal kell alkalmazni.
8. REFERENCIA-FELÁR
a) |
A három hónapos LIBOR referencia-felárat havonta számítják ki a b) ponttal összhangban, a titkárságnak a c) pontnak megfelelően bejelentett adatok felhasználásával, és az minden hónap 15-én lép hatályba. A referencia-felárról kiszámítása után a titkárság értesíti a feleket, és közzé is teszi azt. |
b) |
A három hónapos LIBOR referencia-felár a felárak közül a legalacsonyabb 50 %-ának átlagával egyenlő kamatláb, amely megfelel a következő feltételeknek: i. a változó kamatlábú ügyletek tekintetében felszámított három hónapos LIBOR és ii. a rögzített kamatozású kibocsátások változó kamatozásúvá alakítása útján interpolált három hónapos LIBOR, amely a rögzített kamatozású ügyletek vagy tőkepiaci kibocsátások esetében felszámított értékkel egyenlő. Mindkét esetben az érintett felek által benyújtott havi referenciaár-jelentésekben a fenti a) pontban említett tényleges időpontot megelőző három teljes naptári hónapra vonatkozó feláraknak kell szerepelniük. A referencia-felár kiszámítása során felhasznált ügyleteknek/kibocsátásoknak meg kell felelniük az alábbi feltételeknek:
|
c) |
A felek bejelentik a felárat, amikor az ismertté válik, és az adott felár három teljes naptári hónapig a fél referencia-felárról szóló jelentésében marad. Az olyan egyedi ügyletek esetében, amelyek vonatkozásában többszöri árazás fordul elő, nem kísérlik meg összhangba hozni a későbbi árazási eseményeket az utólagos bejelentésekkel. |
d) |
A felek attól az időponttól jelentik be az ügyleteket, amelytől a hosszú távú felárat végrehajtják. Banki megbízással történő ügyekben (ideértve a PEFCO-it) az az időpont számít a felár végrehajtási dátumának, amely a legkorábbi az alábbiak közül: i. a végleges kötelezettségvállalás kibocsátása a részes fél által, ii. a kötelezettségvállalást követő felár megállapítása, iii. a kölcsön lehívása, és iv. a hosszú távú felár megállapítása a kölcsön lehívását követően. Abban az esetben, ha azonos banki megbízás keretében, azonos felár mellett több lehívásra kerül sor, csak az első légi jármű lehívását jelentik be. Tőkepiaci kibocsátás által finanszírozott kölcsönök esetében az az időpont számít a felár végrehajtási dátumának, amelyen a hosszú távú felárat megállapítják; ez rendszerint megegyezik a kötvénykibocsátás dátumával. Abban az esetben, ha azonos kötvény keretében és azonos felár mellett több lehívásra kerül sor, csak az első légi jármű lehívását jelentik be. |
e) |
A három hónapos LIBOR referencia-felár alkalmazandó a változó kamatozású ügyletek esetében, és azt a végleges kötelezettségvállalásban meg kell állapítani. |
f) |
A rögzített kamatozású ügyletek tekintetében az ügyletre alkalmazandó referencia-felárat oly módon állapítják meg, hogy a három hónapos LIBOR referencia-felárat egyenlőképpen elosztják az alkalmazandó rögzített kamatlábon felül – az e függelék 2. pontjában foglaltakkal összhangban – a végeleges kötelezettségvállalás időpontjában, és azt ettől az időponttól állapítják meg. |
g) |
A részes felek ellenőrzik a referencia-felárat, és bármely fél kérésére felülvizsgálják a referencia-felár megállapítására szolgáló mechanizmust. |
IV. függelék
Bejelentő nyomtatvány
a) Alapvető információk
1. |
Bejelentő ország |
2. |
Értesítés napja |
3. |
A bejelentő hatóság/szervezet neve |
4. |
Azonosító szám |
b) Vevőre/hitelfelvevőre/garanciavállalóra vonatkozó információk
5. |
Vevő neve és országa |
6. |
Hitelfelvevő neve és országa |
7. |
Garanciavállaló neve és országa |
8. |
Vevő/hitelfelvevő/garanciavállaló jogállása (például kormányzati, magánbank, egyéb magán jogalany) |
9. |
Vevő/hitelfelvevő/garanciavállaló kockázati besorolása |
c) Pénzügyi feltételek
10. |
A hivatalos támogatás formája (például tiszta fedezet, hivatalos finanszírozási támogatás) |
11. |
Hivatalos finanszírozási támogatás esetén annak formája: közvetlen hitel, refinanszírozás vagy kamattámogatás |
12. |
A támogatott ügylet leírása a gyártó nevének, valamint a légi jármű modelljének és számának feltüntetésével; annak megjelölése, hogy az ügylet ezen ágazati megállapodás 39. cikkének a) vagy b) pontjában előírt átmeneti intézkedések hatálya alá tartozik-e |
13. |
A végleges kötelezettségvállalás időpontja |
14. |
A hitel pénzneme |
15. |
Hitelösszeg a következő skálának megfelelően, millió USD-ban kifejezve:
|
16. |
A hivatalos támogatás százalékos aránya |
17. |
Futamidő |
18. |
Törlesztési terv és gyakoriság – adott esetben a futamidő súlyozott átlagidőtartamával együtt |
19. |
A hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam |
20. |
Kamatlábak:
|
21. |
Teljes díj a következő formákban:
|
22. |
Közvetlen hitel vagy közvetlen finanszírozás esetén a következő formákban felszámított díjak:
|
23. |
Hiteldíj-fenntartási időszak |
24. |
Tiszta fedezet esetében hiteldíj-fenntartási díjak |
25. |
Az ügylet strukturálási feltételei: alkalmazott kockázatcsökkentő tényezők és hitelkockázati felárak |
26. |
Adott esetben a Fokvárosi Egyezmény által az alkalmazott kockázati díjra gyakorolt hatás feltüntetése |
V. függelék
Fogalommeghatározások listája
Teljeskörű költség-egyenértékűség : a közvetlen hitel kapcsán a közvetlen hitel összegének százalékában felszámított kockázati díjak, kamatköltségek és díjak nettó jelenértéke egyenlő a tiszta fedezet alapú hitel kapcsán a tiszta fedezetű hitel összegének százalékában felszámított kockázati díjak, kamatköltségek és díjak nettó jelenértékével.
Eszközfedezetű : a II. függelék 19. cikkének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő ügylet.
Vevő/hitelfelvevő : többek között (de nem kizárólag) kereskedelmi jogalanyok, például légitársaságok és bérbeadók, valamint állami jogalanyok (vagy eltérő jogalany esetében az ügylet elsődleges törlesztési forrása).
A vevő által választott vagy szolgáltatott berendezések : a vevő által választott vagy szolgáltatott és a gyártó adásvételi szerződése alapján a gyártási és/vagy felújítási folyamat során, az átadást megelőzően vagy az átadáskor a légi járműbe beszerelt berendezések.
Fokvárosi Egyezmény : a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló fokvárosi egyezmény és az ahhoz csatolt, a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló jegyzőkönyv.
Kötelezettségvállalás : bármilyen formában tett olyan nyilatkozat, amellyel hivatalos támogatás nyújtására vonatkozó hajlandóságot vagy szándékot fejeznek ki a kedvezményezett ország, a vevő, a hitelfelvevő, az exportőr vagy a pénzintézet felé, beleértve korlátozás nélkül a jogosultsági nyilatkozatokat és forgalombahozatali nyilatkozatokat.
Közös álláspont : a felek egy adott ügyletre vagy különös körülmények esetén a hivatalos támogatás kapcsán sajátos pénzügyi feltételekre vonatkozó megállapodása; e közös álláspont kizárólag az abban megjelölt ügylet tekintetében, illetve körülmények esetén alkalmazandó ezen ágazati megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek sérelmére.
Feltételes biztosítási fedezet : olyan hivatalos támogatás, amely meghatározott kockázatokkal összefüggő nemteljesítés esetén egy meghatározott várakozási időt követően kártérítést biztosít a kedvezményezett számára; a kedvezményezett a várakozási idő alatt nem jogosult a fél általi kifizetésre. A feltételes biztosítási fedezet keretében teljesített kifizetések tekintetében a mögöttes dokumentumok és ügylet érvényessége és kivételei alkalmazandók.
Átalakítás : egy légi jármű típustervének jelentős megváltoztatása, amelynek során a légi járművet eltérő típusú légi járművé alakítják át (ideértve a személyszállító légi jármű tűzoltásra alkalmas repülőgéppé, teherszállító légi járművé, kutató-mentő légi járművé, megfigyelő repülőgéppé vagy üzleti célú repülőgéppé történő átalakítását), mely átalakítás az illetékes polgári repülési hatóság által kibocsátott engedélyhez kötött.
Országkockázati besorolás : a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek az OECD weboldalán közzétett aktuális országkockázati besorolása.
Hitelminősítő intézet : valamely nemzetközileg elismert, illetve bármely más, a felek számára elfogadható hitelminősítő intézet.
Teljesítménynövelő készlet : a megbízhatóság, a tartósság és/vagy a repülési teljesítmény fokozása érdekében beszerelt, új technológiai fejlesztéseket alkalmazó alkatrészkészlet.
Exporthitel : olyan biztosítási, garancia- vagy finanszírozási konstrukció, amely lehetővé teszi az exportált terméket, illetve szolgáltatást vásárló külföldi jogalanynak a fizetés időszakos elhalasztását; az exporthitel formája lehet az exportőr által nyújtott szállítói hitel vagy vásárlói hitel, amely esetben az exportőr bankja vagy egyéb pénzügyi intézmény kölcsönt nyújt a vevő (vagy annak bankja) számára.
Végleges kötelezettségvállalás : végleges kötelezettségvállalás akkor áll fenn, ha a fél viszonossági megállapodásban vagy egyoldalú szerződésben pontos és mindenre kiterjedő pénzügyi feltételeket vállal.
Kötelező szerződés : a gyártó és a légi járművet vagy hajtóművet vevőként átvevő személy – vagy legalább ötéves lízingperiódusú visszabérlési lízingkonstrukció esetén a lízingbe vevő – közötti megállapodás, amely kötelező kötelezettségvállalást ír elő (kivéve az abban az időpontban nem gyakorolt opciókra vonatkozó kötelezettségvállalásokat), és amely esetében a nemteljesítés jogi felelősségre vonást von maga után.
Érdekelt fél : olyan fél, amely i. hivatalos támogatást nyújt az egészében vagy részben a területén gyártott repülőgépvázakra vagy repülőgép-hajtóművekre, ii. meglévő jelentős kereskedelmi érdekkel bír vagy tapasztalatokkal rendelkezik az érintett vevővel, illetve hitelfelvevővel kapcsolatban, vagy iii. amelyet valamely gyártó, illetve exportőr felkért arra, hogy a szóban forgó vevő, illetve hitelfelvevő számára hivatalos támogatást nyújtson.
Kamattámogatás : formáját tekintve egyfelől valamely kormány vagy a kormány helyett és nevében eljáró intézmény, másfelől bankok vagy más pénzügyi intézmények közötti megállapodás, amely legalább a rögzített minimális kamatláb alkalmazása melletti rögzített kamatozású exportfinanszírozást tesz lehetővé.
Jelentős átalakítás/felújítás : utasszállító vagy teherszállító légi jármű átalakításához vagy korszerűbbé tételéhez kapcsolódó műveletek.
Nettó ár : valamely tételnek a gyártó vagy szállító által számlázott ára az összes árkedvezmény és más készpénz-visszatérítés, valamint kapcsolódó vagy méltányosan alkalmazandó hitel vagy engedmény levonása után, amely az egyes légijármű- és hajtóműgyártók, illetve adott esetben a szolgáltatók kötelező érvényű nyilatkozatában rögzítésre kerül (a hajtóműgyártók nyilatkozatára csak abban az esetben van szükség, ha az az értékesítési szerződés tekintetében releváns), és amelyet a hivatalos támogatás nyújtója által előírt, az adott nettó árat igazoló dokumentáció támaszt alá. A nettó ár nem tartalmazza a behozatali vámokat és adókat (például a hozzáadottérték-adót).
Új légi jármű : lásd ezen ágazati megállapodás 8. cikkének a) pontját.
Nem eszközfedezetű : a II. függelék 19. cikkének a) pontjában előírt feltételeknek nem megfelelő ügylet.
Nem kormányzati ügylet : a II. függelék 57. cikkének b) pontjában előírt feltételeknek nem megfelelő ügylet.
Hiteldíj-fenntartási időszak : a II. függelék 37. cikke b) pontjának alkalmazásában az(ok) az időszak(ok), amely(ek) során fenntartják az ügylet kapcsán kínált kockázati díjat és a kapcsolódó kötelező kockázatcsökkentő tényezőket; nem haladhatják meg a végleges folyósítás időpontjáig számított 18 hónapot.
Hiteldíj-konverziós modell : a felek által közös megegyezéssel rögzített és számukra elérhetővé tett modell, amelyet ezen ágazati megállapodás keretében a kölcsönnyújtással kapcsolatos kezdeti díjak felárrá (és fordítva) történő átalakításának céljára használnak; az alkalmazandó kamatláb és leszámítolási kamatláb 4,6 %, amelyet a felek rendszeresen felülvizsgálnak.
Előzetes bejelentés : a mindennemű kötelezettségvállalás kibocsátását legalább tíz naptári nappal megelőzően, a IV. függelékben foglalt bejelentő nyomtatványon tett bejelentés.
Tiszta fedezet : egy kormány által vagy nevében kizárólag exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás formájában nyújtott hivatalos támogatás, vagyis olyan támogatás, amelyhez nem vesznek igénybe hivatalos finanszírozási támogatást.
Futamidő : a hiteltörlesztés kezdő időpontján kezdődő és a kölcsöntőke teljes visszafizetésének szerződésben vállalt határnapján befejeződő időszak.
Kormányzati ügylet : a II. függelék 57. cikk b) pontjában előírt feltételeknek megfelelő ügylet.
A hiteltörlesztés kezdő időpontja : légi járművek – beleértve a helikoptereket, valamint a tartalék hajtóműveket és alkatrészeket – esetében legkésőbb az a konkrét időpont vagy súlyozott átlagidőpont, amikor a vevő fizikailag birtokba veszi az árut. Szolgáltatások esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb a számlák ügyfél részére történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatás ügyfél által történő átvételének időpontja.
Csereügyleti kamatláb : változó kamatozású kölcsön rögzített kamatozású kölcsönre történő cseréjéhez (kínálati oldal) kapcsolódó féléves díjtétellel egyenlő rögzített kamatláb, amelyet valamely független piaciindex-szolgáltató (például a Telerate, a Bloomberg vagy a Reuters) vagy azzal egyenértékű szervezet két nappal a kölcsön lehívásának napja előtt, New York-i idő szerint délelőtt 11 órakor tesz közzé.
Futamidő súlyozott átlagidőtartama : a kölcsöntőke felének törlesztéséhez szükséges időtartam; amely kiszámítása a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az egyes kölcsöntőke-törlesztések közötti (években kifejezett) időnek az egyes törlesztési időpontokban visszafizetett tőkehányaddal súlyozott összegeként történik.
IV. MELLÉKLET
ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A MEGÚJULÓ ENERGIÁK FELHASZNÁLÁSÁT ÉS AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS HATÁSAINAK ENYHÍTÉSÉT ÉS AZ AZOKHOZ VALÓ ALKALMAZKODÁST CÉLZÓ, VALAMINT VÍZÜGYI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL
Ezen ágazati megállapodás célja megfelelő pénzügyi feltételek biztosítása olyan, a kiválasztott ágazatokban – többek között nemzetközi kezdeményezések keretében – megvalósítandó projektek számára, amelyek nagymértékben hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez, beleértve a megújuló energia használatát, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését és az energiahatékonyság növelését, az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást célzó, valamint vízügyi projekteket. Ezen ágazati megállapodás részes felei megállapodnak abban, hogy az ágazati megállapodás pénzügyi feltételeit, amelyek annak szerves részét képezik, a megállapodás céljával összhangban hajtják végre.
I. FEJEZET
AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA
1. ALKALMAZÁSI KÖR AZ I. FÜGGELÉKKEL ÖSSZHANGBAN TÁMOGATÁSRA JOGOSULT MEGÚJULÓENERGIA-ÁGAZATOKAT CÉLZÓ PROJEKTEK TEKINTETÉBEN
a) |
Ez az ágazati megállapodás előírja az ezen ágazati megállapodás I. függelékében felsorolt támogatásra jogosult ágazatokat célzó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket az alábbiakra vonatkozóan:
|
b) |
Ezen ágazati megállapodás nem alkalmazandó az erőműtelephely határain kívül található olyan tételekre, amelyekért rendszerint a vevő felelős, így különösen az erőműhöz közvetlenül nem kapcsolódó vízellátásra, valamint a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, az erősáramú vezetékekkel és a transzformátor-állomásokkal kapcsolatos költségekre, valamint a vevő országában a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például a telephelyengedélyekkel és építési engedélyekkel) összefüggő költségekre az alábbiak kivételével:
|
2. ALKALMAZÁSI KÖR AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS HATÁSAINAK ENYHÍTÉSÉRE IRÁNYULÓ, A II. FÜGGELÉKKEL ÖSSZHANGBAN TÁMOGATÁSRA JOGOSULT ÁGAZATOKAT CÉLZÓ PROJEKTEK TEKINTETÉBEN
a) |
Ez az ágazati megállapodás előírja az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt ágazatokat célzó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket. Az ágazatok, valamint adott esetben a projektek jogosultságának meghatározásához használt vonatkozó technológiasemleges teljesítménykritériumok jegyzéke idővel az ezen ágazati megállapodás 12. cikkében előírt felülvizsgálati rendelkezésekkel összhangban módosítható. |
b) |
E szerződések a teljes projekteknek vagy azok részeinek kivitelére vonatkozhatnak, beleértve azok minden olyan alkotóelemét, berendezését, anyagát és minden olyan szolgáltatást (így a személyzet betanítását is), amely valamely azonosítható projekt felépítéséhez és üzembe helyezéséhez közvetlenül szükséges, az alábbi kikötésekkel:
|
3. ALKALMAZÁSI KÖR AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁSHOZ VALÓ ALKALMAZKODÁST CÉLZÓ, A III. FÜGGELÉKKEL ÖSSZHANGBAN TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PROJEKTEK TEKINTETÉBEN
a) |
Ez az ágazati megállapodás előírja az ezen ágazati megállapodás III. függelékében felsorolt kritériumoknak megfelelő projektszerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket. |
b) |
E szerződések a teljes projekteknek vagy azok részeinek kivitelére vonatkozhatnak, beleértve azok minden olyan alkotóelemét, berendezését, anyagát és minden olyan szolgáltatást (így a személyzet betanítását is), amely valamely azonosítható projekt végrehajtásához és üzembe helyezéséhez közvetlenül szükséges, az alábbi kikötésekkel:
|
c) |
az ágazati megállapodás alkalmazandó a meglévő projektek korszerűsítéséhez, az alkalmazkodással kapcsolatos kérdések figyelembevételével, amennyiben a projekt gazdasági élettartama nagy valószínűséggel legalább a megítélendő futamidővel meghosszabbítható. Ha e kritérium nem teljesül, a megállapodás feltételei alkalmazandók. |
4. ALKALMAZÁSI KÖR A VÍZÜGYI PROJEKTEK TEKINTETÉBEN
Ez az ágazati megállapodás előírja az emberi használatra szánt vízellátást és szennyvízkezelést célzó projektek egészének vagy részeinek kivitelére vonatkozó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket:
a) |
települési (többek között a háztartásokat és kisvállalkozásokat célzó) ivóvíz-ellátási infrastruktúra, azaz ivóvíz előállítását célzó víztisztítás és elosztóhálózat (beleértve a szivárgás-ellenőrzést); |
b) |
szennyvízgyűjtési és -kezelési létesítmények, azaz háztartási és ipari szennyvíz gyűjtése és kezelése, beleértve a víz-újrafelhasználási és -újrahasznosítási eljárásokat, valamint az e tevékenységekkel közvetlenül összefüggő iszapkezelést is; |
c) |
e létesítmények korszerűsítése, amennyiben az üzem gazdasági élettartama nagy valószínűséggel legalább a megítélendő futamidővel meghosszabbítható. Ha e kritérium nem teljesül, a megállapodás rendelkezései alkalmazandók. |
II. FEJEZET
AZ EXPORTHITELEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
5. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK
a) |
Az ezen ágazati megállapodás I. függelékében felsorolt ágazatokat célzó szerződésekhez, illetve az ágazati megállapodás 4. cikkében meghatározott vízügyi projektekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidő 18 év. |
b) |
A II. függelékben felsorolt projektkategóriákba tartozó, legalább 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidőt a következők szerint határozzák meg:
|
c) |
A II. függelékben felsorolt projektkategóriákba tartozó, kevesebb mint 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidőt a következők szerint határozzák meg:
|
d) |
A III. függelékkel összhangban támogatott, legalább 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidő 15 év. |
6. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS
a) |
A felek a tőketörlesztésére és a kamatfizetésre az alábbi 1) és 2) alpontban meghatározottak szerinti konstrukciót alkalmazzák:
|
b) |
A tőkerész és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőkerész- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni. |
c) |
Kivételesen és különösen indokolt esetben hivatalos támogatás nyújtható a fenti a) és b) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtását az magyarázza, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő törlesztését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között, és e támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:
|
d) |
A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
7. MINIMÁLIS KAMATLÁBAK
A rögzített kamatozású hitelekhez hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a következő minimális kamatlábakat alkalmazzák:
Futamidő (év) |
Standard minimális kamatlábak |
Minimális kamatlábak hosszú építési idejű projektek esetében, azaz: új nagyszabású vízenergia-projektek, a II. függelék értelmében az »A« projektkategóriába tartozó projektek a III. függelék értelmében az alkalmazkodást célzó projektek |
||
Államkötvények (év) |
Felár (bázispont) |
Államkötvények (év) |
Felár (bázispont) |
|
< 11 |
A megállapodás 20. cikke szerinti megfelelő CIRR-kamatláb |
|||
11–12 |
7 |
100 |
7 |
100 |
13 |
7 |
120 |
8 |
120 |
14 |
8 |
120 |
9 |
120 |
15 |
8 |
120 |
9 |
120 |
16 |
9 |
120 |
10 |
125 |
17 |
9 |
120 |
10 |
130 |
18 |
10 |
120 |
10 |
130 |
8. TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÉNZNEMEK
A hivatalos támogatásra azon teljes mértékben konvertibilis pénznemek jogosultak, amelyek tekintetében rendelkezésre állnak az ezen ágazati megállapodás 7. cikkében és a megállapodás 20. cikkében említett, 11 évnél rövidebb futamidő esetén alkalmazandó minimális kamatlábak megállapításához szükséges adatok.
9. HELYI KÖLTSÉGEK
a) |
A legalább 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás nem haladhatja meg az exportszerződés értékének 30 %-át. |
b) |
A kevesebb mint 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében:
|
c) |
Amennyiben a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás meghaladja az exportszerződés értékének 15 %-át, a hivatalos támogatás nyújtásáról ezen ágazati megállapodás 10. cikke értelmében előzetes bejelentés szükséges, amely pontosítja a támogatni kívánt helyi költségek jellegét. |
III. FEJEZET
ELJÁRÁSOK
10. ELŐZETES BEJELENTÉS
a) |
Az ágazati megállapodás rendelkezéseivel összhangban támogatást nyújtani szándékozó fél bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal előzetes bejelentést tesz, az alábbiakkal összhangban:
|
b) |
Az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt projektkategóriákba tartozó projektek esetében e bejelentésnek tartalmaznia kell a projekt részletes leírását is annak bizonyítása érdekében, hogy a projekt megfelel az ezen ágazati megállapodás 2. cikkének b) pontjában előírt támogatási kritériumoknak. |
c) |
Az ezen ágazati megállapodás III. függelékével összhangban támogatott projektek esetében a bejelentésnek tartalmaznia kell a következőket:
|
d) |
A fenti a) pont 1) alpontjának sérelme nélkül, amennyiben a bejelentő fél a 15 évet meghaladó futamidővel és/vagy az ezen ágazati megállapodás 6. cikkének c) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal előzetes bejelentést tesz a megállapodás 47. cikkével összhangban. |
e) |
A tárgyalást követően a fél az összes többi felet tájékoztatja végleges döntéséről, hogy elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését. |
IV. FEJEZET
NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT
11. JÖVŐBENI FELADATOK
A Felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják a következő kérdéseket:
a) |
a határidők függvényében kiigazított kockázati díjak; |
b) |
az alacsony kibocsátású, illetve magas energiahatékonyságú fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek azonosításának feltételei, beleértve a szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra való alkalmasságot; |
c) |
nulla nettó energiaigényű épületek; |
d) |
üzemanyagcella-projektek. |
12. NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT
a) |
A titkárság évente jelentést készít ezen ágazati megállapodás végrehajtásáról. |
b) |
A felek rendszeresen, de legkésőbb 2017 végéig felülvizsgálják ezen ágazati megállapodás hatályát és egyéb rendelkezéseit. |
c) |
Ezen ágazati megállapodás II. függelékét rendszeres időközönként – többek között bármely fél kérésére – felülvizsgálják annak értékelése érdekében, hogy abban szükség van-e valamely projektkategória és/vagy -típus hozzáadására vagy törlésére, illetve valamely küszöbérték módosítására. Az új projektkategóriára és/vagy -típusra vonatkozó javaslat esetében információt kell szolgáltatni arról, hogy az ilyen kategóriába/típusba tartozó projektek hogyan tesznek eleget a 2. cikk b) pontjában előírt kritériumoknak, és követni kell az ezen ágazati megállapodás IV. függelékében leírt módszertant. |
d) |
A felek legkésőbb 2018. június 30-ig elvégzik ezen ágazati megállapodás III. függelékének felülvizsgálatát az alkalmazkodással, a piaci viszonyokkal és a bejelentési eljárás révén szerzett tapasztalatokkal kapcsolatos nemzetközi kezdeményezések értékelése érdekében, amely alapján megállapítható, hogy a fogalommeghatározások és feltételek továbbra is fenntarthatók-e vagy módosításra szorulnak. |
e) |
2018. december 31. után – amennyiben a felek másképp nem döntenek – a III. függelékben szereplő feltételek hatályukat vesztik. |
I. függelék
Megújulóenergia-ágazatok
A következő megújulóenergia-ágazatok jogosultak az ezen ágazati megállapodásban meghatározott pénzügyi feltételekre, amennyiben ezek hatásait a hivatalosan támogatott exporthitelekre, valamint a környezeti és társadalmi átvilágításra vonatkozó közös megközelítésről szóló (az OECD exporthitelezéssel és hitelgaranciával foglalkozó munkacsoportjának (ECG) tagjai által módosított és az OECD Tanácsa által elfogadott) 2012. évi ajánlással (32) összhangban értékelik:
a) |
szélenergia (33); |
b) |
geotermikus energia; |
c) |
árapály- és árapályáramlat-energia; |
d) |
hullámenergia; |
e) |
ozmózisenergia; |
f) |
fotoelektromos napenergia; |
g) |
naphőenergia; |
h) |
óceánból nyert hőenergia; |
i) |
bioenergia: minden, fenntartható hulladéklerakó helyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázokból és biogázokból nyert energia, illetve biomasszaenergia-berendezésekből nyert üzemanyag. »Biomassza«: a mezőgazdaságból (beleértve a növényi és állati eredetű anyagokat is), erdőgazdálkodásból és kapcsolódó iparágakból származó termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint az ipari és települési hulladék biológiailag lebontható része; |
j) |
vízenergia; |
k) |
energiahatékonysági és megújulóenergia-projektek. |
II. függelék
Az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését célzó ágazatok
PROJEKTKATEGÓRIA |
FOGALOMMEGHATÁROZÁS |
INDOKLÁS |
ALKALMAZOTT SZABVÁNYOK |
FUTAMIDŐ |
||||||||||||||
»A« PROJEKTKATEGÓRIA: SZÉN-DIOXID-LEVÁLASZTÁS ÉS -TÁROLÁS |
||||||||||||||||||
1. TÍPUS: Fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek működő szén-dioxid-leválasztással és -tárolással (CCS) |
A fosszilis tüzelőanyagokkal végzett energiatermelés során keletkező kibocsátásokból származó szén-dioxid-áramok elkülönítéséből és tárolóhelyre történő szállításából álló folyamat, amelynek célja a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos és állandó geológiai tárolásának lehetővé tétele. |
A fosszilis tüzelőanyagból történő energiatermelés szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése. |
A légtérbe kerülő szén-dioxid intenzitásának 350 metrikus tonna/GWh CO2 szintre vagy az alá kell csökkennie (34); vagy az összes projekt esetében a leválasztási és tárolási aránynak legalább 65 %-kal kell csökkentenie az erőmű szén-dioxid-kibocsátását; vagy a leválasztási aránynak el kell érnie legalább a berendezés által kibocsátott szén-dioxid 85 %-át (a hivatalosan támogatott exporthitel igénylésében szereplő adatok szerint). A 85 % rendes üzemi körülmények között alkalmazandó. |
18 év |
||||||||||||||
2. TÍPUS: Kifejezett CCS-projektek |
Az ipari vagy energiatermelés során keletkező szén-dioxid elkülönítéséből és tárolóhelyre történő szállításából álló folyamat, amelynek célja a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos és állandó geológiai tárolásának lehetővé tétele. |
A meglévő forrásokból történő szén-dioxid-kibocsátás jelentős mértékű csökkentése. |
Az összes projekt esetében a leválasztási és tárolási aránynak legalább 65 %-kal kell csökkentenie az ipari vagy energiatermelés szén-dioxid-kibocsátását; vagy a leválasztási aránynak el kell érnie legalább a berendezés által kibocsátott szén-dioxid 85 %-át (a hivatalosan támogatott exporthitel igénylésében szereplő adatok szerint). A 85 % rendes üzemi körülmények között alkalmazandó. |
18 év |
||||||||||||||
»B« PROJEKTKATEGÓRIA: A FOSSZILIS TÜZELŐANYAGOK KIVÁLTÁSA |
||||||||||||||||||
1. TÍPUS: Energia-előállítás hulladékból |
Vegyes szilárd hulladékból hőkezeléssel (beleértve az elgázosítást) történő energia-előállítás. |
A hagyományos energia-előállítás során keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a hulladékból rendes körülmények között felszabaduló üvegházhatást okozó gázok (például metán) mennyiségének kompenzációja. |
Gőzciklus esetén a kazán (vagy gőzfejlesztő) energiaátalakítási hatékonysága legalább 75 % az alsó fűtőérték alapján (a továbbiakban: LHV) (35). Elgázosítás esetén a gázosítóberendezés hatékonysága legalább 65 % (LHV) (36). |
15 év |
||||||||||||||
2. TÍPUS: Hibrid erőművek |
Mind megújuló energiaforrásból, mind fosszilis tüzelőanyagból villamos energiát előállító erőmű. |
Az erőmű a folyamatos rendelkezésre állás biztosítása érdekében fosszilis tüzelőanyagból állít elő energiát olyan időszakokban, amikor nem áll rendelkezésre (elegendő) megújuló energiaforrás. A hibrid erőmű a fosszilis tüzelőanyagok mellett megújuló energiaforrásokból is tud energiát előállítani, ami jelentősen kisebb szén-dioxid-kibocsátást tesz lehetővé, mint a fosszilis tüzelőanyagokat hasznosító hagyományos erőművek esetében. |
1. modell:
2. modell: Egyetlen, megújuló energiaforrás és fosszilis tüzelőanyag felhasználására egyaránt képes energia-előállító berendezés. A projektet úgy kell megtervezni, hogy az erőmű a hasznos energiatermelés legalább 75 %-át megújuló energiaforrásból állítsa elő. |
15 év |
||||||||||||||
»C« PROJEKTKATEGÓRIA: ENERGIAHATÉKONYSÁG |
||||||||||||||||||
1. TÍPUS: Kapcsolt hő- és villamosenergia-projektek |
Többféle (villamos, mechanikus és hő-) energia egyidejű előállítása egyetlen integrált rendszerben. A kapcsolt energiatermelő egység villamos, mechanikus és hőenergiát állít elő kereskedelmi, ipari és/vagy lakossági felhasználás céljára. |
A hagyományos hőerőművekben a villamos energia előállítása során felhasznált primer energia akár kétharmada hőenergia formájában elvész. A kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (CHP) ezért eredményesen alkalmazható az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére. A CHP minden, a néhány kW-tól 1 000 MW-ig terjedő teljesítményű, bármiféle tüzelőanyaggal (többek között biomasszával és naphőenergiával) működő, gőzkondenzációs erőművekben is használható fűtőberendezések esetében (37). |
Legalább 75 %-os összhatékonyság (LHV) (38). |
15 év |
||||||||||||||
2. TÍPUS: Távfűtés és/vagy távhűtés |
A hőenergiát az energiatermelő egységtől a végfelhasználóig szállító/elosztó hálózat. |
A távfűtés hatékonyságának javítása nagy termikus hatásfokú gőz- és/vagy melegvízvezetékek kiépítése útján, amelyek egyrészt a minimálisra csökkentik a csöveken és átalakítókon keresztüli hőveszteséget, másrészt növelik a hulladékhő-felhasználás arányát. A távhűtés egy olyan integratív technológia, amely – például az egyéni légkondicionáló berendezések kiváltása révén – nagymértékben hozzájárulhat a szén-dioxid-kibocsátás és a légszennyezés csökkentéséhez és az energiaellátás biztonságának javításához. |
A távfűtés hővezetésének alacsonyabbnak kell lennie az EN253:2009 európai szabvány által előírt vonatkozó hővezetés 80 %-ánál (a szabvány aktualizálása esetén felülvizsgálandó). |
15 év |
||||||||||||||
3. TÍPUS: Intelligens hálózatok |
Javított dinamikus kapacitásokkal rendelkező, integrált, technológiailag fejlett villamosenergia-hálózatok, az azokat alkotó műszaki alkatrészek (mint például energiatermelés, hálózatirányítási eszközkészlet, nagyfeszültségű egyenáram átalakítók és rendszerek, flexibilis, váltakozó áramú átviteli rendszerek, speciális energiarendszerek, átvitel, elosztás, tárolás, intelligens energiahálózatok elektronikus megoldásai, fogyasztáscsökkentés, mérés, elosztott energiaforrások) bemenetelének és kimenetelének figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére. Nemzetközileg elfogadott ipari szabványok, például NIST-SGIP és ETSI-CEN-CENELEC szerinti infokommunikációs technológiák. |
Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a hálózatüzemeltetők, az átviteli és elosztási rendszerek működtetői, a hálózat felhasználói, a tárolók tulajdonosai, a mérőeszközök üzemeltetői, az alkalmazásokat és szolgáltatásokat nyújtó szereplők vagy az áramtőzsde-üzemeltetők számára, hogy a túlnyomórészt modern, innovatív technológiák és szolgáltatások kivitelére vonatkozó szállítási szerződések támogatásával olyan gazdaságos, környezetbarát, kiegyensúlyozott és fenntartható energiarendszereket hozzanak létre, amelyekre a csökkentett átviteli veszteség és az optimális szintű kínálatminőség, a biztonságosság, a hálózati stabilitás, a megbízhatóság, a megújuló energia begyűjtése és a költséghatékonyság a jellemző. |
Az 1., 2. (a) vagy b)) és 3. szabványt be kell tartani.
A szabványoknak való megfelelés mérése az intelligens energiahálózat által kiszolgált területről származó becsült kibocsátás-mennyiségek vagy energiafelhasználás összehasonlítása alapján történik, amennyiben a javasolt intelligens energiahálózati technológiákat alkalmazzák ugyanazon terület kibocsátásaira vagy energiafelhasználására, ha a javasolt intelligens energiahálózati technológiákat nem alkalmazták. A felek legkésőbb 2017. június 30-ig elvégzik e szabványok felülvizsgálatát az e szabványok szerint finanszírozott projektek értékelése érdekében, és szükség esetén annak megállapítása érdekében, hogy a fogalommeghatározások, az indokolás vagy a projekt feltételei továbbra is fenntarthatók-e és/vagy módosításra szorulnak. |
15 év |
III. függelék
Jogosultsági kritériumok az élhajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó projektek esetében
Egy projekt akkor jogosult az ezen ágazati megállapodásban meghatározott pénzügyi feltételekre, ha megfelel a következőknek:
a) |
A projekt elsődleges célkitűzése az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, és a projektterv és az igazoló dokumentumok kifejezetten jelzik és kifejtik, hogy ez a projekt kialakítása szempontjából alapvető fontosságú. |
b) |
A projektjavaslat magában foglalja az éghajlatváltozással kapcsolatos konkrét és releváns kockázatok és gyenge pontok elemzését és megnevezését, valamint azt, hogy a javasolt intézkedések vagy technológiák milyen közvetlen megoldást nyújtanak ezekre. |
c) |
A projektre vonatkozóan független harmadik fél által – akár különállóan, akár a projektterv részeként – elvégzett felülvizsgálat, amelynek eredményei nyilvánosan hozzáférhetők, például a nemzeti hatóság honlapján való közzététel útján. A felülvizsgálat értékeli az éghajlatváltozással kapcsolatos konkrét és releváns kockázatokat és gyenge pontokat, valamint azt, hogy a projekten belüli javasolt intézkedések vagy technológiák milyen közvetlen megoldást nyújtanak ezekre. |
d) |
A projekt hasznos élettartama meghaladja a 15 évet. |
IV. függelék
Az ágazatok ezen ágazati megállapodás 2. cikke szerinti jogosultságának megállapítása során alkalmazandó módszertan
Amennyiben a felek javaslatot tesznek egy projektkategóriának vagy -típusnak ezen ágazati megállapodás II. függelékéhez történő hozzáadására, részletes leírást kell benyújtaniuk a javasolt projektkategóriáról vagy -típusról, és információt kell szolgáltatniuk arról, hogy az ilyen projektek hogyan tesznek eleget az ezen ágazati megállapodás 2. cikkének b) pontjában előírt kritériumoknak; az információknak ki kell terjedniük a következőkre:
a) |
annak értékelése, hogy a projektkategória vagy -típus mennyiben járul hozzá közvetlen módon az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez, összehasonlítva az ágazat teljesítményét (a szén-dioxid-kibocsátás vagy szén-dioxid-egyenérték és/vagy energiahatékonyság tekintetében, mérhető adatok alapján) a hagyományos és jelenleg használatos újabb technológiákéval; ezen összehasonlításnak minden esetben mennyiségi méréseken (például az előállított egységenkénti kibocsátás csökkenésén) kell alapulnia; |
b) |
a javasolt projektkategóriára vagy típusra alkalmazandó technológiai és teljesítményszabványok leírása, beleértve a vonatkozó elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos információkat; adott esetben ez a leírás kifejti, hogy a technológia mennyiben tekinthető a meglévő BAT továbbfejlesztésének; |
c) |
a javasolt projektkategóriával vagy -típussal összefüggő pénzügyi akadályok leírása, beleértve az esetleges pénzügyi szükségleteket és a piaci feltételeket, valamint ezen ágazati megállapodás azon rendelkezéseinek azonosítása, amelyek várhatóan elősegítenék a projektek továbbvitelét. |
V. függelék
A fogalommeghatározások listája
Az intelligens energiahálózat által kiszolgált terület : Szinkronizált áramfejlesztői és fogyasztói rendszer, amelyet átviteli és elosztási vezetékek kapcsolnak össze, valamint egy vagy több ellenőrzési központ üzemeltet.
Elérhető legjobb technikák : a 96/61/EK európai uniós irányelv 2. cikkének (1) bekezdése értelmében »elérhető legjobb technikák«: a tevékenységek fejlődésében és működési módszereikben a leghatékonyabb és legelőrehaladottabb szint, amely jelzi egyes technikák gyakorlati alkalmasságát arra, hogy alapját képezzék a kibocsátási határértékeknek, amelyeket a kibocsátások és a környezet egészére való hatás megelőzésére vagy, ahol az nem lehetséges, csökkentésére állapítanak meg:
a) »technikák«: magukban foglalják az alkalmazott technológiát, valamint tervezésének, felépítésének, karbantartásának, üzemeltetésének és leállításának módját;
b) »elérhető«: azok a technikák, amelyeket olyan mértékben fejlesztettek ki, hogy azok alkalmazhatók legyenek a vonatkozó ipari ágazatban gazdaságilag és műszakilag képviselhető feltételek mellett, figyelembe véve a költség-haszon arányokat, függetlenül attól, hogy a kérdéses tagállamban az adott technikákat alkalmazzák, illetve előállítják vagy sem, olyan mértékig, amíg azok az üzemeltető számára észszerűen hozzáférhetők;
c) »legjobb«: a leghatékonyabb technika a környezet egésze magas szintű védelmének elérése érdekében.
Üvegházhatást okozó gázok : a fogalommeghatározás szerint üvegházhatást okozó gázok a szén-dioxid, a metán, a dinitrogén-oxid, a fluorozott szénhidrogének, a perfluor-szénhidrogének, valamint a kén-hexafluorid.
Nagyszabású vízenergia-projekt : e fogalom tekintetében a Nagy Gátak Nemzetközi Bizottságának (ICOLD) meghatározása alkalmazandó. Az ICOLD meghatározása szerint nagy gátnak tekintendő az alaptól mérve legalább 15 méter magas gát. Az 5–15 méter magas, azonban 3 millió köbméternél nagyobb befogadóképességű víztározót határoló gátak szintén nagy gátnak minősülnek.
V. MELLÉKLET
ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A VASÚTI INFRASTRUKTÚRÁHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL
Ezen ágazati megállapodás részes felei megállapodnak abban, hogy az ágazati megállapodás pénzügyi feltételeit, amelyek annak szerves részét képezik, a megállapodás céljával összhangban hajtják végre.
I. FEJEZET
AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA
1. ALKALMAZÁSI KÖR
Ezen ágazati megállapodás megállapítja a vonatok üzemeltetéséhez elengedhetetlen vasúti infrastrukturális eszközöket – többek között a vasúti ellenőrző rendszereket (például a jelzőrendszereket és más vasúti információtechnológiát), a villamosítást, a menetvonalakat, a gördülőállományt és a kapcsolódó építési munkákat – célzó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket.
II. FEJEZET
AZ EXPORTHITELEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
2. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK
a) |
Az ezen ágazati megállapodás alkalmazási körébe tartozó szerződésekre vonatkozó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidőt a következők szerint határozzák meg:
|
b) |
Az a) pontban megállapított futamidőre való jogosultság a következő feltételek teljesüléséhez kötött:
|
c) |
A részes fél – közös álláspont alkalmazásra útján, a megállapodás 58–63. pontjával összhangban – kérheti a fenti b) pont 3) alpontja szerinti feltételtől való eltekintést. Ilyen esetekben a közös álláspontot javasló fél – vagy a javasolt közös állásponton belül, vagy az azt követően bejelentett minden egyes ügylet keretében – benyújtja a támogatás átfogó ismertetését az árképzésre vonatkozó konkrét adatokkal együtt, továbbá a fenti b) pont 3) alpontja szerinti feltételtől való eltekintés szükségességének indokolását. |
3. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS
A tőketörlesztés és kamatfizetés a megállapodás 14. cikke szerint történik, kivéve, hogy az említett cikk d) pontjának 4) alpontja szerinti a futamidő maximális súlyozott élettartama a következő:
a) |
az I. kategóriába tartozó országok esetében hat és egynegyed év; valamint |
b) |
a II. kategóriába tartozó országok esetében hét és egynegyed év. |
4. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK
A rögzített kamatozású hitelekhez hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó fél a következő minimális kamatlábakat alkalmazza:
a) |
12 évet meg nem haladó futamidő esetén a megállapodás 20. cikkével összhangban kialakított megfelelő különös kereskedelmi referencia-kamatláb (Special Commercial Interest Reference Rate – a továbbiakban: SCIRR); |
b) |
12 évnél hosszabb futamidő esetén a megállapodás 20. cikkével összhangban kialakított megfelelő SCIRR, amelyre minden pénznem esetében 20 bázispont felár alkalmazandó. |
III. FEJEZET
ELJÁRÁSOK
5. ELŐZETES BEJELENTÉS
a) |
A fél a megállapodás 47. cikkével összhangban az ezen ágazati megállapodás körébe tartozó bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal köteles előzetes bejelentést tenni arról, ha az I. kategóriába tartozó valamely országban kíván támogatást kíván nyújtani. Az ilyen bejelentésnek tartalmaznia kell a hivatalos támogatás részletes ismertetését, ideértve az árképzésre vonatkozó konkrét adatokat is. |
b) |
A fél a megállapodás 48. cikkével összhangban az ezen ágazati megállapodás körébe tartozó bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal köteles előzetes bejelentést tenni arról, ha az alábbiakra vonatkozóan kíván támogatást nyújtani:
|
6. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE
A megállapodás 63. cikkének a) pontjában szereplő rendelkezések sérelme nélkül, 2018. december 31-én valamennyi elfogadott közös álláspont hatályát veszti, kivéve, ha a felek megállapodnak ezen ágazati megállapodás meghosszabbításáról az annak 7. cikke d) pontjában foglaltakkal összhangban.
IV. FEJEZET
NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT
a) |
A titkárság évente jelentést készít ezen ágazati megállapodás végrehajtásáról. |
b) |
2017. december 31-ét követően és a lenti c) pont alapján az ezen ágazati megállapodás 2. cikke b) pontja 3) alpontja első francia bekezdésének ii. alpontjában szereplő követelmény – miszerint a szindikált finanszírozás kevesebb mint 50 % – helyébe a legfeljebb 35 %-os szindikált finanszírozás követelménye lép, amennyiben a felek másként nem döntenek. |
c) |
A felek legkésőbb 2017. június 30-ig elvégzik ezen ágazati megállapodás felülvizsgálatát a piaci viszonyok és egyéb tényezők értékelése céljából, amely alapján megállapítható, hogy a feltételek továbbra is fenntarthatók-e vagy módosításra szorulnak. |
d) |
2017. december 31. után – amennyiben a felek másképp nem döntenek – az ezen ágazati megállapodásban szereplő feltételek hatályukat vesztik. |
VI. MELLÉKLET
ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS SZÉNTÜZELÉSŰ VILLAMOSENERGIA-TERMELÉSI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL
Ezen ágazati megállapodás részes felei megállapodnak abban, hogy az ágazati megállapodás pénzügyi feltételeit, amelyek annak szerves részét képezik, a megállapodás céljával összhangban hajtják végre.
I. FEJEZET
AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA
1. ALKALMAZÁSI KÖR
a) |
Ez az ágazati megállapodás előírja a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekre vonatkozó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket a következők tekintetében:
|
b) |
Ezen ágazati megállapodás nem alkalmazandó a széntüzelésű villamosenergia-termelési projekt telephelyének határain kívül található olyan tételekre, amelyekért rendszerint a vevő felelős, így különösen az erőműhöz közvetlenül nem kapcsolódó vízellátásra, valamint a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, az erősáramú vezetékekkel és a transzformátor-állomásokkal kapcsolatos költségekre, valamint a vevő országában a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például a telephelyengedélyekkel és építési engedélyekkel) összefüggő költségekre az alábbiak kivételével:
|
c) |
Amennyiben a széntüzelésű villamosenergia-termelési projekt a megújuló energiák felhasználását és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó, valamint vízügyi projektekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás II. függelékének hatálya alá tartozik és teljesíti annak feltételeit, az ilyen projektre alkalmazandó pénzügyi feltételek megegyeznek az említett ágazati megállapodásban foglaltakkal. |
II. FEJEZET
AZ EXPORTHITELEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
2. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK
a) |
Az ezen ágazati megállapodás 1. cikke a) pontja 1. alpontja rendelkezéseinek alkalmazási körébe tartozó árukra és szolgáltatásokra vonatkozó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidőt a következő 1. táblázat szerint határozzák meg: 1. táblázat Maximális törlesztési idők
|
b) |
A fenti 1. táblázat végrehajtásának alkalmazásában:
|
c) |
Az ezen ágazati megállapodás 1. cikke a) pontjának 2) alpontjában meghatározott árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos hivatalosan támogatott exporthitelek tekintetében a maximális futamidőt a megállapodás 12. cikke határozza meg. |
d) |
A projektfinanszírozási ügyletek az ezen ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások ügyletei, amelyek szintén teljesítik a VII. melléklet I. függelékében meghatározott feltételeket. Az ilyen ügyletek tekintetében az ezen ágazati megállapodás 1. táblázata által lehetővé tett releváns futamidőt alkalmazó fél a VII. mellékletben meghatározott egyéb feltételeket is alkalmazza, az ezen ágazati megállapodás 3. cikkének rendelkezéseire figyelemmel. |
3. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS
a) |
A lenti b) pont rendelkezéseire figyelemmel a tőketörlesztés és kamatfizetés a következőkkel összhangban történik:
|
b) |
A támogatott futamidő súlyozott átlagidőtartama legfeljebb a futamidő fele és egy negyedév lehet. |
III. FEJEZET
ELJÁRÁSOK
4. ELŐZETES BEJELENTÉS
a) |
A fél a megállapodás 48. cikkével összhangban köteles az ezen ágazati megállapodás körébe tartozó bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal előzetes bejelentést tenni arról, ha ezen ágazati megállapodás rendelkezéseivel összhangban támogatást kíván nyújtani. |
b) |
A bejelentésnek tartalmaznia kell a következőket:
|
c) |
A valamely ügyletet a projektfinanszírozás« alatt bejelentő fél az ezen ágazati megállapodás 2. cikkének d) pontjával összhangban – a fent meghatározott jelentéstételi követelményeken felül – bejelenti a VII. mellékletben előírt információkat. |
IV. FEJEZET
ELLENŐRZÉS, FELÜLVIZSGÁLAT ÉS MÓDOSÍTÁS
5. ELLENŐRZÉS
A titkárság évente jelentést készít ezen ágazati megállapodás végrehajtásáról.
6. FELÜLVIZSGÁLAT ÉS ELLENŐRZÉS
a) |
A felek legkésőbb 2019. június 30-ig elvégzik ezen ágazati megállapodás felülvizsgálatát abból a célból, hogy a legkésőbb 2021. január 1-jétől kezdődő második ütemben tovább erősítsék a feltételeit annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az éghajlatváltozás mérséklésének közös célkitűzéséhez és folytassák a széntüzelésű erőművek hivatalos támogatásának fokozatos csökkentését, ideértve a kevésbé hatékony széntüzelésű erőművek használatának csökkentését is. |
b) |
A felülvizsgálatban figyelembe kell venni a következőket:
|
7. ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK
Ezen ágazati megállapodás feltételei 2017. január 1-jétől alkalmazandók a végleges kötelezettségvállalásokra az ezen ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében, azon projektek kivételével, amelyekre vonatkozóan egy teljes mértékben végrehajtott műszaki megvalósíthatósági tanulmány és egy környezeti és társadalmi hatásvizsgálat alapján 2017. január 1-je előtt javaslatkérést adtak ki, valamint feltételezve, hogy minden ilyen projektre vonatkozó exporthitel-támogatás iránti kérelem benyújtásra kerül és azt mihamarabb elbírálják.
VII. MELLÉKLET
A PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEKRE ALKALMAZANDÓ FELTÉTELEK
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. ALKALMAZÁSI KÖR
a) |
E melléklet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a felek támogathatják az 1. függelékben meghatározott jogosultsági követelményeknek megfelelő projektfinanszírozási ügyleteket. |
b) |
Ha e melléklet nem tartalmaz vonatkozó rendelkezést, akkor a megállapodás feltételeit kell alkalmazni. |
II. FEJEZET
PÉNZÜGYI FELTÉTELEK (42)
2. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK
A maximális futamidő 14 év, figyelemmel a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekre vonatkozó exporthitelekről szóló ágazati megállapodás rendelkezéseire azon projektek tekintetében, amelyek a hatálya alá tartoznak.
3. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS
Az exporthitel tőkeösszege egyenlőtlen részletekben is visszafizethető, és a tőketörlesztés, valamint a kamatok félévenkénti ütemezésnél ritkábban is fizethetők, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:
a) |
egy hat hónapos határidőn belül sem egyetlen visszafizetett tőkerészlet, sem több visszafizetett tőkerészlet együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át; |
b) |
Az első tőketörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 24 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 24 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni; |
c) |
a kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni; |
d) |
a futamidő súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg a hét és egynegyed évet; |
e) |
a részes fél e melléklet 5. cikkével összhangban előzetes bejelentést tesz. |
4. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK
Amennyiben a felek rögzített kamatozású hitelekhez nyújtanak hivatalos finanszírozási támogatást:
a) |
12 évet meg nem haladó futamidő esetén a fél a megfelelő különös kereskedelmi referencia-kamatlábat (Special Commercial Interest Reference Rate – a továbbiakban: SCIRR) alkalmazza, a megállapodás 20. cikkével összhangban. |
b) |
12 évnél hosszabb futamidő esetén minden pénznem esetében 20 bázispont felár alkalmazandó a CIRR-kamatlábra. |
III. FEJEZET
ELJÁRÁSOK
5. PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEK ELŐZETES BEJELENTÉSE
A fél a kötelezettségvállalás kibocsátását legalább 10 nappal megelőzően értesíti a többi felet arról a szándékáról, hogy e melléklet feltételei szerint támogatást kíván nyújtani. A bejelentést a megállapodás VIII. mellékletével összhangban kell megtenni. Ha ezen időszak alatt bármely fél magyarázatot kér a támogatás feltételeiről, a bejelentést tevő fél további tíz naptári napos várakozási idő elteltével bocsáthatja ki a kötelezettségvállalást.
1. függelék
A projektfinanszírozási ügyletekre irányadó jogosultsági kritériumok
I. ALAPVETŐ KRITÉRIUMOK
Az ügylet tartalma/jellemzője a következő:
a) |
egy bizonyos gazdasági egység finanszírozása, amelynek során a hitelező megelégszik azzal, hogy a kölcsön visszafizetésére az adott gazdasági egység pénzforgalma és jövedelme, a kölcsön biztosítékaként pedig annak vagyona szolgál; |
b) |
exportügyletek finanszírozása (jogilag és gazdaságilag) független projektvállalattal – például speciális rendeltetésű vállalattal – saját jövedelmet termelő beruházási projektek tekintetében; |
c) |
Megfelelő kockázatmegosztás a projektben részt vevő partnerek, például magán- vagy hitelképes állami részvényesek, exportőrök, hitelezők és beruházáshasznosítók között, megfelelő saját tőke bevonásával; |
d) |
a projekt pénzforgalma a teljes futamidő alatt elegendő a működési költségek és a kölcsönforrásokkal kapcsolatos adósságszolgálat fedezésére; |
e) |
a működési költségek és az adósságszolgálat első helyen történő levonása a projekt jövedelmeiből; |
f) |
Nem kormányzati vevő/hitelfelvevő állami visszafizetési garancia nélkül (ide nem értve a teljesítési garanciákat, például a beruházáshasznosítási megállapodásokat); |
g) |
Eszközfedezetű biztosítékok a projekt jövedelmeire/eszközeire, például engedményezések, jelzálogjogok, bevételi számlák; |
h) |
A projekt lezárulta után korlátozottan vagy semmilyen módon nem merül fel visszkereset a projekt magánrészvényeseinek szponzoraival, illetve a projekt szponzoraival szemben. |
II. TOVÁBBI KRITÉRIUMOK A MAGAS JÖVEDELMŰ OECD-ORSZÁGOKBAN VÉGREHAJTOTT PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEKHEZ
Az ügylet tartalma/jellemzője a következő:
a) |
Hivatalos exporthitel-támogatásban nem részesülő magán pénzügyi intézményekkel fennálló szindikált kölcsönökben való részvétel, feltéve, hogy:
|
b) |
Bármely hivatalos támogatás olyan kockázati díja, amely nem alacsonyabb a rendelkezésre álló magánpiaci finanszírozásnál, és a szindikátusban részt vevő egyéb pénzügyi magánintézmények által felszámított megfelelő díjakhoz hasonló mértékű. |
VIII. MELLÉKLET
A BEJELENTÉS SORÁN MEGADANDÓ INFORMÁCIÓK
Az alábbi I. szakaszban felsorolt információkat az e megállapodás (és annak mellékletei) alapján tett valamennyi bejelentésben meg kell adni. Ezen túlmenően a II. szakaszban meghatározott információkat szükség esetén, a megtett bejelentés egyedi típusának megfelelően kell megadni.
I. VALAMENNYI BEJELENTÉS ESETÉBEN MEGADANDÓ INFORMÁCIÓK
a) Alapvető információk
1. |
Bejelentő ország; |
2. |
Értesítés napja; |
3. |
A bejelentő hatóság/szervezet neve; |
4. |
Hivatkozási szám; |
5. |
Eredeti bejelentés vagy korábbi bejelentés módosítása (adott esetben a felülvizsgálat száma); |
6. |
Részfolyósítási szám (ha alkalmazható); |
7. |
Hitelkeret hivatkozási száma (ha alkalmazható); |
8. |
A megállapodás azon cikke(i), amely(ek) értelmében a bejelentést teszik; |
9. |
Egyeztetés alatti bejelentés hivatkozási száma (ha alkalmazható); |
10. |
Egyeztetés alatti támogatás leírása (ha alkalmazható); |
11. |
Rendeltetési ország. |
b) Vevőre/hitelfelvevőre/garanciavállalóra vonatkozó információk
1. |
A vevő országa; |
2. |
A vevő neve; |
3. |
A vevő címe; |
4. |
A vevő jogállása; |
5. |
A hitelfelvevő országa (ha különbözik a vevőétől); |
6. |
A hitelfelvevő neve (ha különbözik a vevőétől); |
7. |
A hitelfelvevő címe (ha különbözik a vevőétől); |
8. |
A hitelfelvevő jogállása (ha különbözik a vevőétől); |
9. |
A garanciavállaló országa (ha alkalmazható); |
10. |
A garanciavállaló neve (ha alkalmazható); |
11. |
A garanciavállaló címe (ha alkalmazható); |
12. |
A garanciavállaló jogállása (ha alkalmazható). |
c) Exportált árukra és/vagy szolgáltatásokra és a projektre vonatkozó információk
1. |
Az exportált áruk és/vagy szolgáltatások leírása; |
2. |
A projekt leírása (ha alkalmazható); |
3. |
A projekt helyszíne (ha alkalmazható); |
4. |
Az ajánlatok beérkezésének határideje (ha alkalmazható); |
5. |
A hitelkeret lejárati ideje (ha alkalmazható); |
6. |
A támogatott szerződés(ek) értéke, vagy a tényleges értékben (valamennyi hitelkeretre és projektfinanszírozási műveletre, vagy bármely egyedi ügyletre önkéntes alapon) vagy a következő skálának megfelelően, millió SDR-ben kifejezve:
|
7. |
A szerződés(ek) pénzneme. |
d) A hivatalos exporthitel-támogatás pénzügyi feltételei
1. |
Hitelérték: a valamennyi hitelkeretre és projektfinanszírozási műveletre, vagy bármely egyedi ügyletre önkéntes alapon vonatkozó bejelentések tényleges értéke vagy az SDR-skálának megfelelő értéke; |
2. |
A hitel pénzneme; |
3. |
Előleg (a támogatott szerződések összértékének százalékában kifejezve); |
4. |
Helyi költségek (a támogatott szerződések összértékének százalékában kifejezve); |
5. |
A hiteltörlesztés kezdő időpontja és hivatkozás a 10. cikk megfelelő albekezdésére; |
6. |
A futamidő hossza; |
7. |
Alapkamat; |
8. |
Kamatláb vagy felárak. |
II. A KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEKKEL KAPCSOLATBAN TETT BEJELENTÉSEKRE VONATKOZÓAN SZÜKSÉG ESETÉN MEGADANDÓ TOVÁBBI INFORMÁCIÓK
a) A megállapodás 14. cikke d) pontjának 5) alpontja
1. |
törlesztési terv; |
2. |
törlesztés gyakorisága; |
3. |
a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam; |
4. |
a hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege; |
5. |
a futamidő súlyozott átlagidőtartama; |
6. |
annak indokolása, hogy a támogatást miért nem a 14. cikk a)–c) pontja szerint nyújtják. |
b) A megállapodás 24., 27., 30. és 31. cikke
1. |
A kötelezett országának országkockázati besorolása; |
2. |
A kötelezett tekintetében meghatározott vevőkockázati besorolás; |
3. |
A folyósítási időszak hossza; |
4. |
Szuverén (ország-) kockázati fedezet százalékaránya; |
5. |
Kereskedelmi (vevő-) kockázati fedezet százalékaránya; |
6. |
A fedezet minősége (szabvány alatti, szabványos, szabvány feletti); |
7. |
MPR a kötelezett ország országkockázati besorolása alapján, harmadik fél által nyújtott garancia, multilaterális/regionális intézmény bevonása, kockázatcsökkentés/-kizárás és/vagy vevőkockázati hitelminőség-javítás hiányában; |
8. |
Alkalmazandó MPR; |
9. |
A felszámított tényleges kockázati díj (MPR-formátumban a kölcsöntőke százalékarányában kifejezve). |
c) A megállapodás 24. cikkének c) pontja
1. |
A kötelezett/garanciavállaló akkreditált hitelminősítő intézettől származó deviza adósminősítése(i); |
2. |
Az állam akkreditált hitelminősítő intézettől származó deviza adósminősítése(i); |
3. |
A megfelelő TCMB MPR a kötelezett/garanciavállaló akkreditált hitelminősítő intézettől származó legjobb elérhető deviza adósminősítése alapján; |
4. |
A megfelelő TCMB MPR az ország akkreditált hitelminősítő intézetétől származó legjobb elérhető deviza adósminősítése alapján, amennyiben a kötelezettre/garanciavállalóra vonatkozóan javasolt kockázati besorolás megegyezik vagy meghaladja az akkreditált hitelminősítő intézettől származó legjobb elérhető adósminősítést; |
5. |
Abban az esetben, ha a kötelezett/garanciavállaló az akkreditált hitelminősítő intézet legjobb besorolásánál jobb minősítést kap vagy az akkreditált hitelminősítő intézettől származó, az országra vonatkozó legjobb elérhető adósminősítéssel azonos, illetve attól jobb minősítést kap, a bejelentésnek tartalmaznia kell a besorolás indoklását; |
6. |
Szindikált hitel/garancia árazása esetén az all-in árazáson alapuló díj megállapítására szolgáló módszer részletes leírása; |
7. |
A hitelekre irányadó referenciaérték esetén az all-in árazáson alapuló díj megállapítására szolgáló módszer részletes leírása; |
8. |
Az adott nevesített jogalany által kibocsátott kötvény vagy CDS-árazás esetén az árazás megállapítására szolgáló módszer részletes leírása, részletes leírás arról, hogy az árazás miért releváns, ideértve azt is, hogy az árazás a tényleges kötelezettre vagy egy kapcsolt jogalanyra vonatkozik-e, és utóbbi esetben annak részletezése, hogy mely módon teljesültek a kapcsolt jogalanyra vonatkozó feltételek. |
d) A megállapodás 27. cikkének e) pontja
1. |
A kötelezett tekintetében meghatározott vevőkockázati besorolás; |
2. |
Devizahitel(ek) akkreditált hitelminősítő intézetek általi besorolása(i); |
3. |
Amennyiben a vevőkockázati besorolás kedvezőbb az akkreditált hitelminősítő intézet általi besorolásnál, ennek indokolása. |
e) A megállapodás 30. cikke
1. |
Alkalmazott országkockázat-csökkentési módszer; |
2. |
A XIII. mellékletben felsorolt összes kritérium teljesülésének igazolása; |
3. |
Az 1. módszer használatával elért alkalmazandó országkockázati besorolás; |
4. |
A 2. módszer esetében:
|
f) A megállapodás 31. cikke
1. |
Alkalmazott hitelmegerősítő intézkedések; |
2. |
Az egyes hitelminőség-javítási eszközök kapcsán alkalmazott hitelminőség-javítási tényező; |
3. |
Teljes alkalmazandó hitelminőség-javítási tényező. |
g) A megállapodás 49. és 50. cikke
1. |
A kötött segély formája (fejlesztési segély, vegyes hitel vagy kapcsolt finanszírozás); |
2. |
A kötött segély vagy a részben szabad felhasználású segélyfinanszírozás általános, 40. cikkel összhangban kiszámított kedvezményezettségi szintje; |
3. |
A kedvezményezettségi szint kiszámításakor használt DDR; |
4. |
A készpénzfizetések kezelése a kedvezményezettségi szint kiszámításában; |
5. |
A hitelkeretek felhasználásával kapcsolatos korlátozások. |
h) Az I. melléklet 5. cikkének e) pontja
1. |
A következők feltüntetése:
|
i) A II. melléklet 8. cikke
1. |
Az exportszerződés részletes leírása: új atomerőmű, meglévő atomerőmű korszerűsítése, nukleáris üzemanyag és dúsítás, illetve kimerült üzemanyag kezelését célzó szolgáltatás. |
2. |
Tőketörlesztés és kamatfizetés a II. melléklet 3. cikke a) pontjának 1) vagy 2) alpontja, illetve 3. cikkének c) pontja értelmében. |
3. |
Amennyiben a hivatalos támogatást a II. melléklet 3. cikkének c) pontjával összhangban nyújtják, fel kell tüntetni az alábbiakat:
|
4. |
A II. melléklet 4. cikkével összhangban alkalmazott minimális kamatláb. |
j) A IV. melléklet 10. cikke
1. |
A projekt részletes leírása:
|
2. |
Tőketörlesztés és kamatfizetés a IV. melléklet 6. cikke a) pontjának 1) vagy 2) alpontja, illetve 6. cikkének c) pontja értelmében. |
3. |
Amennyiben a hivatalos támogatást a IV. melléklet 6. cikkének c) pontjával összhangban nyújtják, fel kell tüntetni az alábbiakat:
|
4. |
A IV. melléklet 7. cikkével összhangban alkalmazott minimális kamatláb. |
k) Az V. melléklet 5. cikke
1. |
A nyújtott hivatalos támogatás pénzügyi feltételeinek részletes ismertetése, ideértve az alábbiakat:
|
2. |
Az I. kategóriába tartozó valamely országban végrehajtott ügyletek esetében:
|
l) A VI. melléklet 4. cikke
1. |
Igazolja, hogy a kisebb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó alternatívák értékelésére sor került, és hogy ezen alternatívák bizonyítottan nem életképesek; valamint |
2. |
mellékelje annak bizonyítékát, hogy a projekt összeegyeztethető a fogadó ország nemzeti energiapolitikájával, az éghajlatváltozás-mérsékléssel kapcsolatos szakpolitikával és stratégiával, amelyet alátámaszt a megújuló energiaforrások arányának növelésére és/vagy az energiahatékonyság fokozására irányuló célzott szakpolitika; |
3. |
A VI. melléklet 2. lábjegyzete szerint jogosult projektek tekintetében annak magyarázata, miként segíti elő a támogatott projekt az energiaszegénység kezelését. |
m) A VII. melléklet 5. cikke
1. |
A projektfinanszírozási feltételek megadásának magyarázata; |
2. |
Szerződéses érték a kulcsrakész szerződés tekintetében, alszerződések aránya stb.; |
3. |
A projekt részletes ismertetése; |
4. |
A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt nyújtott fedezet típusa; |
5. |
A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtti szuverén kockázati fedezet százalékos aránya; |
6. |
A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtti kereskedelmi kockázati fedezet százalékos aránya; |
7. |
A hiteltörlesztés kezdő időpontja után nyújtott fedezet típusa; |
8. |
A hiteltörlesztés kezdő időpontja utáni szuverén kockázati fedezet százalékos aránya; |
9. |
A hiteltörlesztés kezdő időpontja utáni kereskedelmi kockázati fedezet százalékos aránya; |
10. |
Az építési idő hossza (ha alkalmazható); |
11. |
A folyósítási időszak hossza; |
12. |
a futamidő súlyozott átlagidőtartama; |
13. |
törlesztési terv; |
14. |
törlesztés gyakorisága; |
15. |
a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam; |
16. |
A hitel középidejéig visszafizetett tőke százalékaránya; |
17. |
a hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege; |
18. |
Az exporthitel-iroda által átvett egyéb díjak, pl. kötelezettségvállalási díjak (opcionális, kivéve a magas jövedelmű OECD-országokbeli vevőkkel folytatott ügyletek esetén); |
19. |
Kockázati díj (opcionális, kivéve a magas jövedelmű OECD-országokbeli projektek esetén); |
20. |
Igazolás (és szükség szerint magyarázat) arról, hogy az ügylet tartalma/jellemzője a következő:
|
n) A VII. melléklet 5. cikke, magas jövedelmű OECD-országokbeli projektek esetén
1. |
A projekt teljes szindikált finanszírozásának összege, ideértve a hivatalos és magánhitelezőket is; |
2. |
Magánhitelezőktől származó összes szindikált finanszírozás teljes összege; |
3. |
A felek által nyújtott szindikált finanszírozás százalékaránya; |
4. |
Az alábbiak igazolása:
|
IX. MELLÉKLET
A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK KISZÁMÍTÁSA
Az MPR kiszámítási képlete
1–7. kategóriájú országkockázati besorolással rendelkező országbeli kötelezett/garanciavállaló esetében az exporthitel alkalmazható minimális díjtételének (MPR) kiszámítási képlete:
MPR = {[(ai * HOR + bi) * max (PCC, PCP)/0.95] * (1 – LCF) + [cin * PCC/0.95 * HOR * (1 – CEF)]} * QPFi * PCFi * BTSF
ahol:
— ai = az i országkockázati kategória országkockázati együtthatója (i = 1–7)
— cin = az n vevőkockázati kategória vevőkockázati együtthatója (n = SOV+, SOV/CCO, CC1–CC5) az i országkockázati kategóriában (i = 1–7)
— bi = az i országkockázati kategória állandója (i = 1–7)
— HOR= kockázatviselési idő
— PCC= kereskedelmi (vevő-) kockázati fedezet százalékaránya
— PCP= szuverén (ország-) kockázati fedezet százalékaránya
— CEF= hitelminőség-javítási tényező
— QPFi = termékminőségi tényező az i országkockázati kategóriában (i = 1–7)
— PCFi = fedezeti arány tényezője az i országkockázati kategóriában (i = 1–7)
— BTSF= az államkötvényekénél jobb kockázat tényezője
— LCF= a helyi pénznem tényezője
Alkalmazandó országkockázati besorolás
Az alkalmazandó országkockázati besorolást a megállapodás 24. cikkének e) pontjával összhangban kell meghatározni, amelyből pedig a következő táblázat alapján következik az országkockázati együttható (ai) és állandó (bi) értéke:
|
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
a |
0,090 |
0,200 |
0,350 |
0,550 |
0,740 |
0,900 |
1,100 |
b |
0,350 |
0,350 |
0,350 |
0,350 |
0,750 |
1,200 |
1,800 |
A megfelelő vevőkockázati besorolás megállapítása
A megfelelő vevőkockázati besorolást a következő táblázat alapján kell megállapítani, amely tartalmazza a meghatározott ország- és vevőkockázati kategóriákat, valamint a CC1–CC5 vevőkockázati kategóriák és az akkreditált hitelminősítő intézetek besorolásai közötti egyezményes keresztmegfeleléseket. A kötelezettek (és garanciavállalók) besorolásának megkönnyítése érdekében elkészítették az egyes vevőkockázati kategóriák (SOV+és CC5 között) minőségi leírását is, amelyet a XII. melléklet tartalmaz.
Országkockázati kategória |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
SOV/CC0 |
CC1 AAA – AA- |
CC1 A+ – A- |
CC1 BBB+ – BBB- |
CC1 BB+ – BB |
CC1 BB- |
CC1 B+ |
CC1 B |
CC2 A+ – A- |
CC2 BBB+ – BBB- |
CC2 BB+ – BB |
CC2 BB- |
CC2 B+ |
CC2 B |
CC2 B- vagy gyengébb |
CC3 BBB+ – BBB- |
CC3 BB+ – BB |
CC3 BB- |
CC3 B+ |
CC3 B |
CC3 B- vagy gyengébb |
|
CC4 BB+ – BB |
CC4 BB- |
CC4 B+ |
CC4 B |
CC4 B- vagy gyengébb |
|
|
CC5 BB- vagy gyengébb |
CC5 B+ vagy gyengébb |
CC5 B vagy gyengébb |
CC5 B- vagy gyengébb |
|
|
|
A választott vevőkockázati besorolás és az alkalmazandó országkockázati besorolás együttesen meghatározza a vevőkockázati együtthatót (cin), amely a következő táblázatból állapítható meg:
Vevőkockázat Kategória |
Országkockázati kategória |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
|
SOV+ |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
SOV/CC0 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
CC1 |
0,110 |
0,120 |
0,110 |
0,100 |
0,100 |
0,100 |
0,125 |
CC2 |
0,200 |
0,212 |
0,223 |
0,234 |
0,246 |
0,258 |
0,271 |
CC3 |
0,270 |
0,320 |
0,320 |
0,350 |
0,380 |
0,480 |
n.a. |
CC4 |
0,405 |
0,459 |
0,495 |
0,540 |
0,621 |
n.a. |
n.a. |
CC5 |
0,630 |
0,675 |
0,720 |
0,810 |
n.a. |
n.a. |
n.a. |
Kockázatviselési idő (HOR)
A kockázatviselési idő (a továbbiakban: HOR) a következőképpen számítható ki:
|
standard törlesztési ütemezés (azaz a kölcsöntőke félévente történő visszafizetése) esetén: HOR = (a folyósítási időszak hossza * 0,5) + a tőketörlesztési futamidő hossza |
|
nem standard törlesztési ütemezés esetén: HOR = (a folyósítási időszak hossza * 0,5) + (a tőketörlesztés átlagos súlyozott futamideje – 0,25)/0,5 |
A fenti képletekben az idő mérési egysége az év.
A kereskedelmi (vevő-) kockázati és a szuverén (ország-) kockázati fedezet százalékaránya (PCC/PCP)
A kockázati fedezet (PCC és PCP) százalékarányát a táblázat tizedes tört formájában (azaz 95 % helyett 0,95) fejezi ki.
Vevőkockázati hitelminőség-javítás
A hitelminőség-javítási tényező (a továbbiakban: CEF) értéke 0 minden olyan ügylet esetében, amely kapcsán vevőkockázati hitelminőség-javításra nem került sor. A vevőkockázati hitelminőség-javítás tárgyát képező ügyletek esetében a CEF értékét a megállapodás XIII. mellékletével összhangban (a 31. cikk c) pontjában foglalt korlátozásokra figyelemmel) kell meghatározni, mindamellett nem haladhatja meg a 0,35-ot.
Termékminőségi tényező (QPF)
A QPF értéke a következő táblázatból állapítható meg:
Termékminőség |
Országkockázati kategória |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
|
Szabvány alatti |
0,9965 |
0,9935 |
0,9850 |
0,9825 |
0,9825 |
0,9800 |
0,9800 |
Szabvány |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
Szabvány feletti |
1,0035 |
1,0065 |
1,0150 |
1,0175 |
1,0175 |
1,0200 |
1,0200 |
Fedezeti százalékarány tényezője (PCF)
A PCF meghatározása a következőképpen történik:
|
Ha max(PCC, PCP) ≤ 0,95, akkor PCF = 1 |
|
Ha max(PCC, PCP) > 0,95, akkor PCF = 1 + ((max(PCC, PCP) – 0,95)/0,05) * a fedezeti százalékarány együtthatója |
A fedezeti százalékarány együtthatója a következő táblázatból állapítható meg:
|
Országkockázati kategória |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
|
A fedezeti százalékarány együtthatója |
0,00000 |
0,00337 |
0,00489 |
0,01639 |
0,03657 |
0,05878 |
0,08598 |
Az államkötvényekénél jobb kockázat tényezője (BTSF)
Amennyiben a kötelezett az »államkötvényekénél jobb« (SOV+) vevőkockázati besorolású, BTSF = 0,9, más esetekben BTSF = 1.
A helyi pénznem tényezője (LCF)
A helyi pénznemben végzett országkockázat-csökkentési művelettel kísért ügyletek esetében az LCF értéke nem haladhatja meg a 0,2-et. Az LCF értéke minden más ügylet esetében 0.
X. MELLÉKLET
A NULLADIK KATEGÓRIÁBA SOROLT ORSZÁGOKBAN VÉGREHAJTOTT ÜGYLETEKRE VONATKOZÓ PIACI REFERENCIÁK
Fedezetlen exporthitelhányad és a szindikált hitelek nem exporthitel-iroda által fedezett része
A magánbankok és -intézmények által a szóban forgó exporthitel fedezetlen része (vagy adott esetben a szindikált hitel nem exporthitel-iroda által fedezett része) tekintetében jelzett ár állhat a legközelebb az exporthitel-iroda általi fedezethez. Az ilyen fedezetlen hányadok vagy részek tekintetében csak kereskedelmi alapon meghatározott árazás alkalmazható (ez kizárja például a hányadok nemzetközi pénzügyi intézmények általi finanszírozását).
Nevesített vállalati kötvények
A vállalati kötvények nevesített hitelkockázatot tükröznek. Az egyeztetés során nagy gondot kell fordítani az exporthitel-irodával kötött szerződés feltételeivel (például futamidő, pénznem és esetleges hitelminőség-javítás) való összehangolásra. Első osztályú (a kibocsátáskor rögzített teljes hozamú) vagy másodosztályú (a megfelelő görbe – rendszerint a vonatkozó devizaswapügylet görbéje – mentén eloszló, kiigazított opció) vállalati kötvények használata esetén elsősorban a kötelezett kötvényeit, vagy ennek hiányában kapcsolt jogalanyok első osztályú vagy másodosztályú vállalati kötvényeit kell alkalmazni.
Nevesített hitel-nemteljesítési csereügylet
A hitel-nemteljesítési csereügylet (CDS) a nemteljesítés elleni védelem egyik formája. A CDS díja a CDS vásárlója által az ügylet névértékének százalékában megfizetett, rendszerint bázispontban kifejezett időszakos díj. A CDS vásárlója gyakorlatilag biztosítást vásárol nemteljesítés esetére, amelynek keretében kifizetéseket teljesít a CDS értékesítőjének a swapügylet lejártáig, illetve a hitelesemény bekövetkeztéig. Elsősorban a kötelezett CDS-görbéjét, vagy ennek hiányában a kapcsolt jogalanyok CDS-görbéit lehet alkalmazni.
Hitelekre irányadó referenciaértékek
A hitelekre irányadó elsődleges referenciaértékek (azaz kibocsátáskori árazás) és másodlagos referenciaértékek (azaz a hitelnek az azt egy másik pénzügyi intézménytől megvásároló pénzügyi intézmény várakozásai szerinti jelenlegi hozama). A hitelekre irányadó elsődleges referenciaértékek megállapítása során a teljes hozam kiszámításához az összes díjat ismerni kell. Hitelre irányadó referenciaértékek használata esetén elsősorban a kötelezett hitelére, vagy ennek hiányában kapcsolt jogalanyok hitelére vonatkozó referenciaértékeket kell alkalmazni.
Piaci referenciagörbék
A piaci referenciagörbék egy egész vásárlói ágazat vagy kategória hitelkockázatát tükrözik. Ez a piaci információ akkor lehet releváns, ha nem áll rendelkezésre nevesített jogalanyra vonatkozó információ. Az ilyen piacokkal kapcsolatos információk minősége általában a piacok likviditásának függvénye. Mindenesetre olyan piaci eszközök használatára kell törekedni, amelyek a lehető legközelebb állnak az exporthitel-iroda szerződéses feltételeihez, például a dátum, a hitelminősítés, a futamidő és a pénznem tekintetében.
XI. MELLÉKLET
A HARMADIK FÉL ÁLTALI VISSZAFIZETÉSI GARANCIA ALKALMAZÁSÁRA ÉS A MULTILATERÁLIS VAGY REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK MINŐSÍTÉSÉRE IRÁNYADÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK
CÉL
E melléklet meghatározza a harmadik fél általi visszafizetési garanciának – beleértve a minősített multilaterális vagy regionális intézmény által kibocsátott visszafizetési garanciát – a megállapodás 24. cikkének e) pontja szerinti alkalmazására irányadó kritériumokat és feltételeket. A melléklet ezenkívül meghatározza azokat a multilaterális és regionális intézményekre irányadó értékelési kritériumokat, amelyek segítségével megállapítható, hogy a megállapodás 28. cikkével összefüggésben szükséges-e az egyes intézmények minősítése.
KÉRELEM
1. eset: Garancia a teljes kockázati összegre
Ha a teljes kockázati összegre (azaz a kölcsöntőkére és a kamatra) egy jogalany visszafizetési garancia formájában biztosítékot nyújt, az alábbi kritériumok teljesülésekor az adott garanciavállaló kockázati besorolása alkalmazható országkockázati, illetve vevőkockázati besorolásként:
— |
A garancia a hitel teljes időtartamát fedezi. |
— |
A garancia visszavonhatatlan, feltétel nélküli és kérésre rendelkezésre áll. |
— |
A garancia jogilag érvényes és a garanciavállaló országának igazságszolgáltatása keretében érvényesíthető. |
— |
A garanciavállaló a garantált adósság nagyságához viszonyítva hitelképes. |
— |
A garanciavállaló annak az országnak a monetáris irányítási és átutalási szabályai alá tartozik, amelyben székhellyel rendelkezik. |
Ha a garanciavállaló minősített multilaterális vagy regionális intézmény, arra nézve a következő kritériumok alkalmazandók:
— |
A garancia a hitel teljes időtartamát fedezi. |
— |
A garancia visszavonhatatlan, feltétel nélküli és kérésre rendelkezésre áll. |
— |
A garanciavállaló a hitel teljes összegéért jogilag felelős. |
— |
A visszafizetések közvetlenül a hitelező részére történnek. |
Ha garanciavállaló a garantált intézmény leányvállalata/anyavállalata, a felek eseti alapon határozzák meg, hogy: 1. a leányvállalat/anyavállalat közötti kapcsolatot és az anyavállalat jogi kötelezettségének mértékét figyelembe véve a leányvállalat/anyavállalat jogilag és pénzügyileg független-e, és tudja-e teljesíteni fizetési kötelezettségeit; 2. a leányvállalatot/anyavállalatot befolyásolhatják-e helyi események/rendelkezések vagy állami beavatkozás; és 3. nem fizetés esetén a központi iroda felelősnek tekinti-e magát.
2. eset: Korlátozott összegű garancia
Ha egy korlátozott kockázati összegre (azaz kölcsöntőkére és kamatra) egy jogalany visszafizetési garancia formájában biztosítékot nyújt, a garancia tárgyát képező hitelrészt illetően a garanciavállaló besorolása alkalmazható országkockázati, illetve vevőkockázati besorolásként, feltéve ha az 1. esetnél felsorolt minden egyéb kritérium teljesül.
A nem garantált részre vonatkozóan a kötelezett kockázati besorolása alkalmazandó országkockázati, illetve vevőkockázati besorolásként.
A multilaterális vagy regionális intézmény besorolása
Egy adott multilaterális vagy regionális intézmény akkor alkalmas a minősítésre, ha általánosságban mentesül annak az országnak a monetáris irányítási és átutalási szabályai alól, amelyben székhellyel rendelkezik. Ezeket az intézményeket eseti alapon 0-tól 7-ig terjedő országkockázati kategóriákba kell besorolni az egyes intézmények sajátos kockázati értékelésének megfelelően és annak figyelembevételével, hogy:
— |
az intézmény a törvényben meghatározottak szerint és pénzügyileg független-e, |
— |
az intézmény eszközei védettek-e az államosítással vagy elkobzással szemben, |
— |
az intézmény rendelkezik-e a pénzeszközök átutalásának és átváltásának teljes jogosultságával, |
— |
az intézmény nem tartozik-e állami beavatkozás hatálya alá a székhelye szerinti országban, |
— |
az intézmény rendelkezik-e adómentességgel, valamint |
— |
az intézmény valamennyi tagországa köteles-e pótbefizetést teljesíteni az intézmény kötelezettségeinek teljesítése érdekében. |
Az értékelésnél figyelembe kell venni a korábbi fizetési morált is a hitelkockázati mulasztással összefüggő helyzetekben, az intézmény székhelye szerinti országban vagy valamely kötelezett országában; az értékelésnél minden olyan egyéb tényezőt is figyelembe kell venni, amely az értékelési folyamatban megfelelőnek tekinthető.
A minősített multilaterális és regionális intézmények jegyzéke nincs lezárva, ezért a felek a fenti megfontolásokra tekintettel további intézményeket is jelölhetnek. A multilaterális és regionális intézmények besorolását a felek nyilvánosságra hozzák.
XII. MELLÉKLET
A VEVŐKOCKÁZATI KATEGÓRIÁK MINŐSÉGI LEÍRÁSA
Az államkötvényekénél jobb hitelminőség (SOV+)
Ez kivételes besorolás. Az ilyen besorolást elérő jogalany rendkívül pozitív hiteltörténettel rendelkezik, és várhatóan még államadósság-válság, sőt az állami adósságszolgálat nemteljesítése esetén is eleget fog tenni törlesztési kötelezettségeinek. A nemzetközi hitelminősítő intézetek rendszeresen közzétett jelentésekben ismertetik az államkötvényekénél jobb vállalat- és ügyfélminősítéseket. Amennyiben egy fél javasolja, hogy valamely jogalany az államkötvényekénél jobb minősítést kapjon, ez irányú ajánlását az említett minősítésekre hivatkozva kell alátámasztania, kivéve, ha a szuverénkockázat-értékelési módszertan alapján meghatározott szuverén kockázat jelentősen magasabb az országkockázatnál. Egy jogalany akkor kaphat az országának államkötvényeinél jobb kockázati besorolást, ha az alább felsorolt vagy azokkal egyenértékű jellemzők közül több – rendes esetben azok többsége – igaz rá:
— |
pozitív hiteltörténet, |
— |
devizában fennálló adósságterhéhez képest jelentős devizabevételek, |
— |
külföldi leányvállalatokon vagy műveleteken keresztüli készpénzteremtési képesség, illetve külföldi gyártóüzemek, különös tekintettel a magas besorolású államokra (multinacionális vállalatok), |
— |
külföldi tulajdonos vagy stratégiai partner, amely hivatalos biztosíték hiányában pénzügyi támogatást nyújthat, |
— |
az állam által a jogalany irányában alkalmazott preferenciális bánásmód, így például az exportból származó jövedelem átadására vonatkozó előírások, illetve a kapcsolódó átutalási és átváltási korlátozások alóli mentesség és adókedvezmények alkalmazása, |
— |
kiváló minősítésű nemzetközi bankok által biztosított kötelezően folyósítandó hitelkeret, amelyhez nem csatoltak lényegi kedvezőtlen változásra vonatkozó (MAC) záradékot, amely értelmében a bank államadósság-válság vagy más kockázati esemény esetén visszavonhatja a kötelezettségvállalását, valamint |
— |
külföldön birtokolt eszközök (különösen, ha likvid eszközök), amelyek olyan szabályok következtében juthattak az ügyfél birtokába, amelyek lehetővé teszik az exportőröknek a készpénzegyenlegek külföldön tartását, amelyek így az adósságszolgálat céljára rendelkezésre állnak. |
A SOV+ vevőkockázati kategória alapvetően nem alkalmazandó a következő jogalanyokra:
— |
állami tulajdonú jogalanyok és közműcégek, állami közigazgatási alegységek (például minisztériumok, regionális önkormányzatok stb.), |
— |
az állam joghatósága alá tartozó pénzügyi intézmények, valamint |
— |
elsősorban a belföldi piacon helyi pénznemben forgalmazó jogalanyok. |
Az államkötvényekével megegyező hitelminőség (SOV)
Az államkötvényekével egyezik meg azon kötelezettek/garanciavállalók kockázata, amelyeket jellemzően a pénzügyminisztérium vagy a központi bank (43) kifejezetten jogilag felhatalmaz arra, hogy az állam részéről adósságfizetési kötelezettséget vállaljanak. Az államkötvényekével megegyező szintre besorolt kockázat esetében:
— |
a kötelezett/garanciavállaló jogszerű felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az állam részéről adósságfizetési kötelezettséget vállaljon, így a visszafizetés biztosítéka az állam hírneve és teljes adófizető képessége, valamint |
— |
az államkötvényekével megegyező szintre besorolt kockázat átütemezése esetén a szóban forgó adósság az állam által az átütemezés kapcsán átvett átütemezési és fizetési kötelezettségek részét képezné. |
Az államkötvényekével egyenértékű (CCO), Rendkívül jó hitelminőség
Az államkötvényekével egyenértékű hitelkockázati kategóriába alapvetően két kötelezetti/garanciavállalói csoport tartozik:
— |
olyan állami szervek, amelyek esetében az átvilágítás eredménye szerint a vevő bír az állam implicit teljes hírnevével és adófizetési képességével/támogatásával, vagy mind a behajtási kilátások, mind a nemteljesítés kockázata tekintetében igen nagy a likviditás és fizetőképesség állam általi támogatásának valószínűsége; az államkötvényekével egyenértékű kockázati besorolást kaphatnak egyes állami szervnek nem minősülő, de állami tulajdonú gazdasági egységek is, amennyiben azok az adott (például villamosenergia-, kőolaj- vagy földgáz-) ágazatbeli tevékenység tekintetében monopol- vagy kvázi monopol helyzetben vannak. |
— |
Kivételesen pozitív hiteltörténettel rendelkező társaságok, amelyek behajtási és nemteljesítési kilátásaik tekintetében egyaránt olyan jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek alapján a hitelkockázatuk az államkötvényekével egyenértékűnek tekinthető. Erre leginkább azok az erős ’blue chip’ vállalatok és rendkívül tekintélyes bankok esélyesek, amelyek esetében nagy a likviditás és fizetőképesség állam általi támogatásának valószínűsége. |
Rendkívül jó hitelminőség esetén a törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan elhanyagolható, valamint a jogalany kivételes törlesztőképességgel rendelkezik, amelyet az előrelátható események valószínűleg nem befolyásolnak. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):
— |
rendkívül jó vagy nagyon jó készpénz- és jövedelemteremtő képesség, |
— |
rendkívül jó vagy nagyon jó likviditás, |
— |
rendkívül alacsony vagy nagyon alacsony tőkeáttétel, |
— |
rendkívül pozitív vagy nagyon pozitív üzleti profil, bizonyítottan igen magas szintű igazgatási képességek. |
A jogalanynak ezenfelül minőségi pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.
A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC0 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg AAA (1. országkategória) és B (7. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.
Nagyon jó hitelminőség (CC1)
A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan alacsony vagy nagyon alacsony. A kötelezett/garanciavállaló igen jó törlesztőképességgel rendelkezik, amelyet az előrelátható események valószínűleg nem befolyásolnak. A kötelezettet/garanciavállalót csak korlátozott vagy nagyon korlátozott mértékben érintik a körülményekben és a gazdasági feltételekben bekövetkező változások kedvezőtlen hatásai. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):
— |
nagyon jó vagy jó készpénz- és jövedelemteremtő képesség, |
— |
nagyon jó vagy jó likviditás, |
— |
nagyon alacsony vagy alacsony tőkeáttétel, |
— |
közepes üzleti profil, bizonyított igazgatási képességek. |
A jogalanynak ezenfelül minőségi pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.
A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC1 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg AAA (1. országkategória) és B (7. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.
Jó vagy közepesen jó, átlagon felüli hitelminőség (CC2)
A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan alacsony. A kötelezett/garanciavállaló jó vagy közepesen jó törlesztőképességgel rendelkezik, amelyet az előrelátható események valószínűleg nem befolyásolnak. A kötelezettet/garanciavállalót csak korlátozott mértékben érintik a körülményekben és a gazdasági feltételekben bekövetkező változások kedvezőtlen hatásai. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):
— |
jó vagy közepesen jó készpénz- és jövedelemteremtő képesség, |
— |
jó vagy közepesen jó likviditás, |
— |
alacsony vagy közepesen alacsony tőkeáttétel, |
— |
közepesen pozitív üzleti profil, bizonyított igazgatási képességek. |
A jogalanynak ezenfelül minőségi pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.
A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC2 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg A+ (1. országkategória) és B- vagy rosszabb (7. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.
Közepes, átlagos hitelminőség (CC3)
A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan közepes vagy közepesen alacsony. A kötelezett/garanciavállaló közepes vagy közepesen jó törlesztőképességgel rendelkezik. Fennáll annak a lehetősége, hogy hitelkockázat alakulhat ki, amennyiben a kötelezett/garanciavállaló jelentős és tartós bizonytalansággal vagy kedvezőtlen üzleti, pénzügyi vagy gazdasági feltételekkel szembesül, aminek következményeképpen sérülhet az időben történő teljesítésre való képessége. Mindamellett a rendelkezésre álló üzleti vagy pénzügyi alternatívák lehetővé tehetik a pénzügyi kötelezettségek teljesítését. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):
— |
közepesen jó vagy közepes készpénz- és jövedelemteremtő képesség, |
— |
közepesen jó vagy közepes likviditás, |
— |
közepesen alacsony vagy közepes tőkeáttétel, |
— |
közepes üzleti profil, bizonyított igazgatási képességek. |
A jogalanynak ezenfelül megfelelő pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.
A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC3 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg BBB+ (1. országkategória) és B- vagy rosszabb (6. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.
Közepesen gyenge, átlag alatti hitelminőség (CC4)
A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan közepesen alacsony. A kötelezett/garanciavállaló közepes vagy közepesen gyenge törlesztőképességgel rendelkezik. Fennáll annak a lehetősége, hogy hitelkockázat alakulhat ki, amennyiben a kötelezett/garanciavállaló jelentős és tartós bizonytalansággal vagy kedvezőtlen üzleti, pénzügyi vagy gazdasági feltételekkel szembesül, aminek következményeképpen sérülhet az időben történő teljesítésre való képessége. Mindamellett a rendelkezésre álló üzleti vagy pénzügyi alternatívák lehetővé tehetik a pénzügyi kötelezettségek teljesítését. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):
— |
közepes vagy közepesen gyenge készpénz- és jövedelemteremtő képesség, |
— |
közepes vagy közepesen gyenge likviditás, |
— |
közepes vagy közepesen magas tőkeáttétel, |
— |
közepesen gyenge üzleti profil, korlátozottan igazolható igazgatási képességek. |
A jogalanynak ezenfelül megfelelő pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.
A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC4 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg BB+ (1. országkategória) és B- vagy annál gyengébb (5. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.
Gyenge hitelminőség (CC5)
A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan magas vagy nagyon magas. A kötelezett/garanciavállaló közepesen gyenge vagy gyenge törlesztőképességgel rendelkezik. A kötelezett/garanciavállaló jelenleg képes az adósság törlesztésére, de korlátozott a biztonsági mozgástér. Mivel a folyamatos törlesztőképesség a tartósan kedvező üzleti és gazdasági környezet függvénye, nagy valószínűséggel adódhatnak törlesztési nehézségek. A kedvezőtlen üzleti, pénzügyi vagy gazdasági feltételek valószínűleg rontani fogják a törlesztési képességet vagy hajlandóságot. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):
— |
közepesen gyenge, gyenge vagy nagyon gyenge készpénz- és jövedelemteremtő képesség, |
— |
közepesen gyenge vagy gyenge likviditás, |
— |
közepesen magas vagy magas tőkeáttétel, |
— |
gyenge üzleti profil, korlátozottan vagy nem igazolható igazgatási képességek. |
A jogalany ezenfelül rossz minőségű pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot folytat, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.
A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC5 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg BB- (1. országkategória) és B- vagy annál gyengébb (4. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.
XIII. MELLÉKLET
AZ ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ÉS A VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK ALKALMAZÁSÁT SZABÁLYOZÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK
CÉL
Ez a melléklet a megállapodás 30. cikkének a) pontjában felsorolt országkockázat-csökkentési eljárások alkalmazását és a megállapodás 31. cikkének a) pontjában felsorolt vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket részletezi, beleértve az azok alkalmazására vonatkozó kritériumokat, feltételeket és sajátos körülményeket, illetve azoknak az MPR-re gyakorolt hatását.
ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ELJÁRÁSOK
1. Külföldi, feltételhez kötött (escrow) számlával kombinált külföldi jövőbeni forgalmi konstrukció
Fogalommeghatározás:
Olyan írásbeli dokumentum, például okirat, kiszolgáltatási vagy letéti megállapodás, amelyet lepecsételnek és egy harmadik félnek, azaz az okmány aláíróin kívüli személynek adnak át annak érdekében, hogy e harmadik fél bizonyos feltételek teljesüléséig azt megőrizze, majd pedig végrehajtás céljából átadja az okmányt a másik félnek. Ha az alábbi kritériumok a felsorolt kiegészítő tényezők figyelembevételével teljesülnek, ez a módszer csökkentheti vagy kiküszöbölheti az átutalási kockázatokat, elsősorban a nagyobb kockázatú országkategóriák esetében.
Kritériumok:
— |
A feltételekhez kötött számlát első osztályú bankban vezetik, amelyet a kötelezettnek vagy a kötelezett országának érdekeltségei sem közvetlenül, sem közvetve nem irányítanak. A számla pénzellátását hosszú lejáratú vagy más megfelelő szerződésekkel biztosítják. |
— |
A feltételhez kötött számlát külföldön (offshore), vagyis a projekt országán kívül vezetik, ahol nagyon korlátozottak az átutalási és egyéb országkockázatok (azaz valamely magas jövedelmű OECD-országban vagy magas jövedelmű euróövezeti országban). |
— |
A feltételekhez kötött számlát első osztályú bankban vezetik, amelyet a kötelezettnek vagy a kötelezett országának érdekeltségei sem közvetlenül, sem közvetve nem irányítanak. |
— |
A kötelezett visszavonhatatlan utasítást ad a külföldi ügyfeleknek, hogy közvetlenül a számlára fizessenek (vagyis a fizetéseket nem a kötelezett által kezelt számlán vagy a kötelezett országán keresztül továbbítják). |
— |
A kötelezett számlán átáramló bevételi forrásainak (azaz maga a projekt és/vagy más források által generált forrásainak) összetétele konvertibilis pénznemben szerepel, és észszerűen elvárható, hogy azok együttesen elegendőek legyenek az adósságszolgálatra a hitel teljes futamideje alatt, illetve egy vagy több olyan hitelképes külföldi ügyféltől származzanak, akik kedvezőbb kockázati besorolású országban találhatók, mint a projekt végrehajtásának országa (azaz általában valamely magas jövedelmű OECD-országban vagy magas jövedelmű euróövezeti országban). |
— |
A kötelezett visszavonhatatlan utasítást ad a külföldi ügyfeleknek, hogy közvetlenül a számlára fizessenek (vagyis a fizetéseket nem a kötelezett által kezelt számlán vagy a kötelezett országán keresztül továbbítják). |
— |
A számlán tartandó pénzösszegnek legalább hathavi adósságszolgálattal kell egyenlőnek lennie. Amennyiben a projekt finanszírozási szerkezete szerint rugalmas törlesztési feltételeket alkalmaznak, akkor a rugalmas feltételek szerinti tényleges hathavi adósságszolgálattal megegyező összeget kell a számlán tartani; ez az összeg az adósságszolgálati konstrukciótól függően idővel változhat. |
— |
A kötelezett korlátozottan (vagyis csak a hitellel összefüggő adósságszolgálat kifizetése után) férhet hozzá a számlához. |
— |
A számlán elhelyezett bevételeket a hitel teljes futamideje alatt közvetlen kedvezményezettként a hitelezőre engedményezik. |
— |
A számlanyitáshoz rendelkezésre áll a helyi és bármilyen más megfelelő hatóságok által kiadott összes szükséges jogi felhatalmazás. |
— |
A feltételekhez kötött számla és a szerződéses megállapodások nem lehetnek feltételesek és/vagy visszavonhatók és/vagy időben korlátozottak. |
Figyelembe veendő kiegészítő tényezők:
A módszer a fenti jellemzők esetenkénti megfontolása alapján, többek között az alábbiaktól függően alkalmazandó:
— |
az ország, az (állami vagy magán-) kötelezett, az ágazat, az érintett árucikkekkel vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos érzékeny pontok – beleértve a hitel teljes futamideje alatti hozzáférhetőségüket – és az ügyfelek, |
— |
a jogi szerkezet, például hogy a mechanizmus kellően védett-e a kötelezett vagy annak országa befolyásával szemben, |
— |
annak mértéke, hogy a módszert mennyire érintheti állami beavatkozás, meghosszabbítás vagy visszavonás, |
— |
a számla kellően védett-e a projekttel kapcsolatos kockázatokkal szemben, |
— |
a számlára befolyó összeg és a megfelelő céltartalék fenntartásának mechanizmusa, |
— |
a Párizsi Klubbal kapcsolatos helyzet (például az esetleges mentesség), |
— |
az átutalási kockázaton kívüli országkockázatok lehetséges hatása, |
— |
a számlavezetés helye szerinti ország kockázataival szembeni védelem, |
— |
az ügyfelekkel kötött szerződések, többek között a szerződések jellege és időtartama, valamint |
— |
a várható külföldi jövedelem teljes összege a hitel teljes összegéhez viszonyítva. |
Az MPR-re gyakorolt hatás
Ezen országkockázat-csökkentési eljárás alkalmazásának eredményeképpen az ügyletre alkalmazandó országkockázati besorolás egy kategóriával javulhat, kivéve az 1. országkockázati besorolású országok esetében.
2. Finanszírozás helyi pénznemben
Fogalommeghatározás:
Szerződéskötés és finanszírozás konvertibilis pénznemben, illetve szabadon felhasználható nem konvertibilis helyi pénznemben; a finanszírozás helyben történik, ami kiküszöböli vagy csökkenti az átutalási kockázatot. A helyi pénznemben meglévő főadós-kötelezettséget elvben nem befolyásolja az első két ország-hitelkockázat felmerülése.
Kritériumok:
— |
Az exporthitel-iroda kötelezettségeit és követeléseit vagy a közvetlen hitelező részére történő kifizetést teljes egészében helyi pénznemben kell kifejezni/teljesíteni. |
— |
Az exporthitel-iroda rendes körülmények között nincs kitéve átutalási kockázatnak. |
— |
Az események szokásos menete esetén nem szükséges a helyi devizára szóló betéteket konvertibilis pénznemre átváltani. |
— |
A hitelfelvevő által saját pénznemben és saját országában teljesített visszafizetés a hiteltörlesztési kötelezettség érvényes teljesítésének minősül. |
— |
Ha a hitelfelvevő helyi pénznemben tesz szert bevételre, akkor a hitelfelvevő védett a kedvezőtlen árfolyammozgásokkal szemben. |
— |
A hitelfelvevő országában érvényes átutalási szabályok nem befolyásolják a hitelfelvevő törlesztési kötelezettségeit, amelyeket továbbra is helyi pénznemben kell teljesíteni. |
Figyelembe veendő kiegészítő tényezők:
A módszer szelektív módon a konvertibilis és a transzferábilis pénznemekre vonatkozóan alkalmazandó, amennyiben a gazdaság szilárd alapokon nyugszik. A fél exporthitel-irodájának képesnek kell lennie a saját pénznemében kifejezett követelés kifizetési kötelezettségének teljesítésére abban az esetben, ha a helyi pénznem transzferabilitása vagy konvertibilitása az exporthitel-iroda kötelezettségvállalása után megszűnik. (Ez a kockázat azonban a közvetlen hitelezőt terheli.)
Az MPR-re gyakorolt hatás
E kockázatcsökkentési eljárás alkalmazásának eredményeképpen legfeljebb 20 %-kal csökkenhet az MPR országkockázati eleme (azaz a helyipénznem-tényező [LCF] értéke legfeljebb 0,2-re változhat).
VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK
A következő táblázat meghatározza az alkalmazható vevőkockázati hitelminőség-javítási eljárásokat, és ismerteti az azok által az MPR-képletben szereplő CEF tényezőn keresztül az alkalmazandó MPR-re gyakorolt maximális hatást.
Hitelminőség-javítási eszköz |
Fogalommeghatározás |
A hitelminőség-javítási tényező maximális értékei (1–7. országkockázati kategória) |
A hitelminőség-javítási tényező maximális értékei (Piaci referenciaeszköz) |
||||
Szerződésből származó jövedelem vagy követelés engedményezése |
Amennyiben a hitelfelvevő erős (akár külföldi, akár helyi) beruházáshasznosítókkal áll szerződésben, a szerződés jogilag kötelező érvényű engedményezése a hitel nemfizetése esetén feljogosít a hitelfelvevő szerződéseinek kikényszerítésére, illetve jelentősebb szerződések keretében a hitelfelvevő helyetti döntéshozatalra. Valamely ügylet során egy harmadik féllel (bányászati vagy energetikai ügylet esetén helyi kormányhivatallal) kötött közvetlen megállapodás, amelynek értelmében a hitelező a kormánytól kérhet jogorvoslatot kisajátítás vagy az ügylettel összefüggő egyéb szerződéses kötelezettségek megszegése esetén. A problémás piacon vagy ágazatban tevékenykedő meglévő vállalatnak adott esetben lehetnek egy vagy több stabilabb környezetben működő társasággal együttesen folytatott gyártásból származó eladásokkal összefüggő követelései is. A követelések ez esetben rendszerint konvertibilis pénznemben esedékesek, azonban nem képezhetik különös szerződéses viszony tárgyát. E követelések engedményezése eszközfedezetű biztosítékként jelenhet meg a hitelfelvevő számláján, ami preferenciális bánásmódot biztosíthat a hitelező számára a hitelfelvevő pénzforgalmában. |
0,10 |
Tárgytalan. |
||||
Eszközfedezetű biztosíték |
Valamely eszköz következőkön keresztül történő ellenőrzése:
Az eszközfedezetű biztosíték tulajdonjoga viszonylag könnyedén visszaszerezhető: ez a helyzet például a mozdonyok, orvosi eszközök vagy építési berendezések esetében. E biztosítékok értékbecslése során az exporthitel-irodának figyelembe kell vennie a visszaszolgáltatást célzó jogi eljárás egyszerű végrehajthatóságát. Más szóval: az érték nagyobb abban az esetben, ha az eszköz biztosítékként történő felhasználása szilárd jogrendszer keretében történik, és kisebb akkor, ha megkérdőjelezhető az eszköz visszaszerzésének jogi lehetősége. Az eszközfedezetű biztosíték pontos értékét a piaci viszonyok szerint kell megállapítani; a vonatkozó piacnak nem szabad a helyi piacra korlátozódnia, hiszen az eszköz más joghatóság területére is átvihető. MEGJEGYZÉS: Az eszközfedezetű biztosíték hitelminőség-javításként történő alkalmazása a vevőkockázatot módosítja, amennyiben az eszközfedezetű biztosítékot azon ország területén tartják, amelyben az ügyletet végrehajtják. |
0,25 |
0,15 |
||||
Tárgyieszköz-fedezetű biztosíték |
A tárgyieszköz-fedezetű biztosíték jellemzően a fizikai jellemzői által behatárolt felhasználhatóságú alkatrész vagy felszerelés, például egy turbina vagy egy gyártósorba beépített gép. A tárgyieszköz-fedezetű biztosíték célja és értéke abban áll, hogy az exporthitel-irodának nemteljesítés esetén és a veszteségek minimalizálása során nagyobb befolyást biztosít az eszköz felhasználása tekintetében. A tárgyieszköz-fedezetű biztosíték értéke gazdasági, jogi, piaci és más tényezők függvényében változik. |
0,15 |
0,10 |
||||
Feltételhez kötött (escrow) számla |
A feltételhez kötött (escrow) számla egy olyan adósságszolgálati betéti számla vagy más bevételi számla, amelyet egy, a vevő/kötelezett által nem ellenőrzött és azzal közös tulajdonban nem lévő fél tart fenn biztosítékként a hitelező számára. Az escrow-számlán az érintett összeget előlegként kell elhelyezni. A biztosíték értéke majdnem minden esetben az ilyen bevételi számlán elhelyezett névleges összeg 100 %-a. Ez a konstrukció lehetővé teszi a készpénz fokozott ellenőrzését, és biztosítja, hogy az adósság kiegyenlítésére minden egyéb kiadást megelőzően sor kerüljön. MEGJEGYZÉS: Az escrow-számla hitelminőség-javításként történő alkalmazása a vevőkockázatot módosítja, amennyiben az escrow-számlát azon ország területén tartják fenn, amelyben az ügyletet végrehajtják. A készpénzbiztosíték a fedezett részletek tekintetében nagymértékben csökkenti a nemteljesítés kockázatát. |
az escrow-számlán letétbe helyezett összeg a hitelösszeg százalékában, de legfeljebb 0,10 |
az escrow-számlán letétbe helyezett összeg a hitelösszeg százalékában, de legfeljebb 0,10 |
XIV. MELLÉKLET
A FEJLESZTÉSI MINŐSÉG ELLENŐRZŐ LISTÁJA
A SEGÉLYFINANSZÍROZOTT PROJEKTEK FEJLESZTÉSI MINŐSÉGÉNEK ELLENŐRZŐ LISTÁJA
A Fejlesztéstámogatási Bizottság (DAC) számos kritériumot dolgozott ki az utóbbi években annak biztosítása érdekében, hogy a részben vagy egészben hivatalos fejlesztési segély formájában finanszírozott, fejlődő országokban végrehajtott projektek hozzájáruljanak a fejlődéshez. E kritériumok elsősorban az alábbi dokumentumokban találhatók:
— |
a DAC projektértékelési elvei (1988), |
— |
a DAC útmutató irányelvei a kapcsolt finanszírozáshoz, valamint a feltételekhez kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztési segélyekhez (1987), valamint |
— |
a hivatalos fejlesztési segélyekkel kapcsolatos beszerzések helyes gyakorlata (1986). |
A PROJEKT ÖSSZHANGJA A KEDVEZMÉNYEZETT ORSZÁG ÁLTALÁNOS BEFEKTETÉSI PRIORITÁSAIVAL (A PROJEKT KIVÁLASZTÁSA)
Jóváhagyták-e már a kedvezményezett ország központi pénzügyi és építési hatóságai a befektetés projektrészét és az állami kiadásokkal kapcsolatos programokat?
(Jelölje meg a projektet megemlítő politikai dokumentumot, például a kedvezményezett ország állami beruházási programját.)
Részt vesz-e valamilyen nemzetközi fejlesztési pénzintézet a projekt társfinanszírozásában?
Van-e bizonyíték arra, hogy a projektet egy nemzetközi fejlesztési pénzintézet vagy a DAC egy másik tagja elbírálta és alacsony fejlesztési prioritásra hivatkozva elutasította?
Magánszektorbeli projekt esetén a kedvezményezett ország kormánya jóváhagyta-e a projektet?
Vonatkozik-e a projektre olyan kormányközi megállapodás, amely az adományozó ország számára tágabb segélyezési tevékenységeknek ad teret a kedvezményezett országban?
A PROJEKT KIDOLGOZÁSA ÉS ÉRTÉKELÉSE
A projektet a DAC projektértékelési elveivel teljes összhangban lévő szabványok és kritériumok alapján tervezték meg, dolgozták ki és értékelték? A vonatkozó elvek az alábbiak tekintetében érintik a projektek értékelését:
a) |
gazdasági szempontok (a projektértékelési elvek 30–38. bekezdése); |
b) |
technikai szempontok (a projektértékelési elvek 22. bekezdése); |
c) |
pénzügyi szempontok (a projektértékelési elvek 23–29. bekezdése). |
Jövedelemteremtő – különösen a versenypiacra termelő – projektek esetén, a segélyfinanszírozás kedvezményes elemét áthárították-e a pénzeszköz végfelhasználójára? (a projektértékelési elvek 25. bekezdése).
a) |
intézményi értékelés (a projektértékelési elvek 40–44. bekezdése); |
b) |
szociális és elosztási elemzés (a projektértékelési elvek 47–57. bekezdése); |
c) |
környezeti értékelés (a projektértékelési elvek 55–57. bekezdése). |
BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK
Melyik beszerzési módot alkalmazzák majd az alábbiak közül? (A meghatározásokat lásd »A hivatalos fejlesztési segélyekkel kapcsolatos beszerzések helyes gyakorlata« című dokumentumban felsorolt elveknél.)
a) |
Nemzetközi versenytárgyalás (III. beszerzési elv és annak 2. melléklete: »A tényleges nemzetközi kompetitív licitálás minimális feltételei«). |
b) |
Nemzeti versenytárgyalás (IV. beszerzési elv). |
c) |
Informális verseny vagy közvetlen tárgyalások (V.A. vagy V.B. beszerzési elv). |
Tervezik-e a szállítások árának és minőségének ellenőrzését (a projektértékelési elvek 63. bekezdése)?
XV. MELLÉKLET
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK LISTÁJA
A megállapodás alkalmazásában:
a) Kötelezettségvállalás : bármilyen formában tett olyan nyilatkozat, amellyel hivatalos támogatás nyújtására vonatkozó hajlandóságot vagy szándékot fejeznek ki a kedvezményezett ország, a vevő, a hitelfelvevő, az exportőr vagy a pénzügyi intézmény felé.
b) Közös álláspont : a részes felek arra irányuló szándéka, hogy egy adott ügylet tekintetében vagy bizonyos körülmények esetén megállapodjanak a hivatalos támogatás konkrét pénzügyi feltételeiben. A kölcsönösen kialakított közös álláspontban foglalt rendelkezések csak az abban meghatározott ügylet, illetve körülmények tekintetében lépnek a megállapodás szabályai helyébe.
c) A kötött segély kedvezményszintje : vissza nem térítendő támogatás esetén a kedvezményszint 100 %. Kölcsön esetében a kedvezményszint a kölcsön névértéke és a hitelfelvevőt terhelő jövőbeni adósságszolgálat-fizetés diszkontált jelenértéke közötti különbség. Ezt a különbséget a kölcsön névértékének százalékarányában fejezik ki.
d) Leszerelés : atomerőmű bezárása vagy lebontása.
e) Exportszerződés értéke : a vevő által vagy nevében az exportált árukért és/vagy szolgáltatásokért fizetendő teljes összeg, azaz – a későbbiekben meghatározott – helyi költségek nélkül. Pénzügyi lízing esetében nem tartozik ide a díjfizetés kamattal megegyező hányada.
f) Végleges kötelezettségvállalás : exporthitel-ügylet esetében (akár egyedi ügylet formájában, akár hitelkeret alapján kerül arra sor) végleges kötelezettségvállalás akkor áll fenn, ha a részes fél viszonossági megállapodásban vagy egyoldalú szerződésben pontos és mindenre kiterjedő pénzügyi feltételeket vállal.
g) Kezdő üzemanyagtöltet : a kezdő üzemanyagtöltet legfeljebb az eredetileg telepített atomtörzsből, plusz két ezt követő újabb töltetből áll, amelyek együttesen legfeljebb az atomtörzs kétharmadát teszik ki.
h) Kamattámogatás : egy kormány és bankok vagy más pénzügyi intézmények közötti megállapodás, amely legalább a CIRR-kamatláb értékén rögzített kamatozású exportfinanszírozást tesz lehetővé.
i) Hitelkeret : bármilyen formában fennálló exporthitelkeret, amely egy konkrét projekthez kapcsolódó vagy egy konkrét projekthez nem kapcsolódó ügyletek sorozatára terjed ki.
j) Helyi költségek : a vevő országában az árukkal és a szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő, az exportőr szerződésének a teljesítéséhez vagy az exportőr szerződését magában foglaló projekt befejezéséhez szükséges kiadások. A helyi költségek nem tartalmazzák az exportőr képviselője részére a vevő országában fizetendő jutalékot.
k) Piaci referenciaügylet : a 0. kategóriába sorolt országokba, a magas jövedelmű OECD-országokba és a magas jövedelmű euróövezeti országokba tartozó végső kötelezetteket/garanciavállalókat érintő ügyletek.
l) Biztosításmatematikai minimumdíj : egy adott hitelminősítésre és egy adott teljes futamidőre (a teljes ügylet súlyozott átlagos élettartamára) vonatkozó éves átlagos nemteljesítési ráta (a legfontosabb akkreditált hitelminősítő intézetek által közzétett kumulált nemteljesítési ráták alapján számítva), korrigálva egy feltételezett nemteljesítéskori veszteségrátával és egy költségtényezővel, a részes felek által közösen elfogadott konvenciók szerint.
m) Adott nevesített jogalany által kibocsátott kötvény vagy CDS : az adott nevesített jogalany által kibocsátott kötvény vagy CDS a támogatott ügyletben érintett kötelezettel/garanciavállalóval pontosan megegyező kötelezetthez/garanciavállalóhoz tartozó piaci referenciaeszközökre korlátozódik.
n) Tiszta fedezet : egy kormány által vagy nevében kizárólag exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás formájában nyújtott hivatalos támogatás, azaz olyan támogatás, amelyhez hivatalos finanszírozási támogatást nem vesznek igénybe.
o) Kapcsolt jogalany : a kapcsolt jogalanyra vonatkozó referenciaértékek egy kapcsolt hitelfelvevő és nem a támogatott ügyletben érintett hitelfelvevő referenciaeszközei. Abban az esetben, ha a kötelezett nem rendelkezik tőzsdén jegyzett kötvényekkel vagy CDS-ekkel és a kötelezett szervezeti struktúrájában létezik forgalomban lévő, nevesített kötvényekkel vagy CDS-ekkel rendelkező anya-, leány- vagy testvérvállalat, akkor a 24. cikk c) pontja értelmében az említett, adott nevesített jogalany által kibocsátott kötvények vagy CDS-ek felhasználhatóak oly módon, mintha azokat maga a kötelezett adta volna ki, ha:
1. |
az anya-, leány- vagy testvérvállalatnak és a kötelezettnek/garanciavállalónak megegyezik a hitelminősítő intézet általi kibocsátói értékelése; vagy |
2. |
az alábbi kritériumok mindegyike teljesül:
|
p) Futamidő : az e mellékletben meghatározottak szerint a hiteltörlesztés kezdő időpontján kezdődő és a kölcsöntőke teljes visszafizetésének szerződésben vállalt határnapján befejeződő időszak.
q) A hiteltörlesztés kezdő időpontja :
1. |
alkatrészek vagy részegységek (félkész termékek), a kapcsolódó szolgáltatásokkal együtt: alkatrészek vagy részegységek esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb az áruk vevő által történő átvételének tényleges időpontja vagy az áruk (adott esetben a szolgáltatások) vevő által történő átvételének súlyozott átlag-időpontja, illetve – szolgáltatások esetében – a számlák ügyfélhez történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatások ügyfél által történő átvételének időpontja; |
2. |
kvázi-tőkejavak, a kapcsolódó szolgáltatásokat is beleértve – általában viszonylag kis egységértékű, ipari folyamatban felhasználandó, illetve termelési vagy kereskedelmi felhasználásra szánt gépek vagy berendezések: a kvázi-tőkejavak esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb az áruk vevő által történő átvételének tényleges időpontja vagy az áruk vevő által történő átvételének súlyozott átlagidőpontja, illetve – ha az üzembe helyezés az exportőr feladata – a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja, vagy – szolgáltatások esetében – a számlák ügyfélhez történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatás ügyfél által történő átvételének időpontja. Szolgáltatási szerződés esetében – ha az üzembe helyezés a szállító feladata – a kezdő időpont legkésőbb az üzembe helyezés napja; |
3. |
tőkejavak és projektszolgáltatások – nagy értékű, ipari folyamatban felhasználandó, illetve termelési vagy kereskedelmi felhasználásra szánt gépek vagy berendezések:
|
4. |
teljes üzemek vagy gyárak – tőkejavak felhasználását igénylő, nagy értékű, teljes termelőegységek:
|
r) Kötött segély : olyan segély, amelynek feltétele, hogy az árukat és/vagy szolgáltatásokat (de iure vagy de facto) az adományozó országból és/vagy korlátozott számú országból szerezzék be; magában foglalja a kölcsönöket, a vissza nem térítendő támogatásokat és a nulla százaléknál nagyobb kedvezményezettségi szintű kapcsolt finanszírozási csomagokat.
E meghatározás attól függetlenül alkalmazandó, hogy a »feltételekhez kötés« hivatalos megállapodással vagy bármilyen formájú nem hivatalos megállapodással jön-e létre a kedvezményezett és az adományozó ország között, illetve hogy a finanszírozási csomag tartalmazza-e a megállapodás 34. cikkében meghatározott segélyformák azon összetevőit, amelyek nem állnak korlátlanul és teljes mértékben rendelkezésre a kedvezményezett országból, illetve nagyrészt a többi fejlődő országból és a részes felektől történő beszerzés finanszírozásához, vagy hogy a »feltételekhez kötés« a Fejlesztéstámogatási Bizottság (DAC) vagy a részes felek által az ilyen feltételekhez kötéssel egyenértékűnek tekintett gyakorlatokat foglal-e magában.
s) Szabad felhasználású segély : olyan segély, ideértve a kölcsönöket és vissza nem térítendő támogatásokat is, amelynek összegéből bármely országból történő beszerzés teljes mértékben és szabadon finanszírozható.
t) Futamidő súlyozott átlagidőtartama : a kölcsöntőke felének törlesztéséhez szükséges időtartam, melynek kiszámítása a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az egyes kölcsöntőke-törlesztések közötti (években kifejezett) időnek az egyes törlesztési időpontokban visszafizetett tőkehányaddal súlyozott összegeként történik.
(1) Az OECD-egyezmény 5. cikkében meghatározottak szerint.
(2) A Világbank az egy főre jutó GNI alapján évente állapítja meg.
(3) Egy adott ország arra vonatkozó státusát, hogy 1) magas jövedelmű országnak minősül-e (a Világbank által az egy főre jutó GNI alapján évente meghatározott adatok szerint), 2) tagja-e az OECD-nek és 3) az euróövezet részét képezi-e, évente felülvizsgálják. Valamely országnak a 25. cikk c) pontja szerinti magas jövedelmű OECD-országgá vagy magas jövedelmű euróövezeti országgá minősítése, illetve az ilyen minősítés visszavonása kizárólag akkor lép hatályba, ha az érintett ország jövedelmi besorolása (magas jövedelmű vagy egyéb) két egymást követő évben változatlan maradt. A valamely ország magas jövedelmű OECD-országgá vagy magas jövedelmű euróövezeti országgá minősítésében bekövetkező változás, illetve az ilyen minősítésnek az OECD-tagság vagy az euróövezethez tartozás tekintetében bekövetkező változás miatti visszavonása az országok státusának éves felülvizsgálatakor azonnal hatályba lép.
(4) Ahhoz, hogy egy ügylet eszközfedezetű ügyletnek minősüljön, a finanszírozandó eszközön elsődleges biztosítéki érdekeltségnek kell fennállnia, lízingstruktúra esetén pedig a lízingfizetésekkel kapcsolatban engedményezésnek és/vagy elsődleges biztosítéki érdekeltségnek kell fennállnia.
(5) Ahhoz, hogy egy ügylet projektfinanszírozási ügyletnek minősüljön, az ügyletnek teljesítenie kell a megállapodás VII. mellékletének 1. függelékében szereplő Alapvető Kritériumokat.
(6) E küszöbtől függetlenül az V. mellékletben (vasút) vagy a VII. mellékletben (projektfinanszírozás) meghatározott feltételeket alkalmazó piaci referenciaországokban kötött ügyletekre az említett mellékletek szerinti, a kereskedelmi hitelek minimális arányára vonatkozó szabályok alkalmazandók.
(7) A 25 %-os feltételi arány úgy is teljesülhet, ha az egyetlen, exporthitel-iroda általi fedezetben részesülő bank részvételével bonyolított ügylet nem készpénzes fizetési aránya legalább 25 %-os fedezetlen részt tartalmaz. Az ilyen ügyleteknek teljesíteniük kell az első albekezdés minden egyéb feltételét, beleértve ezen francia bekezdés pari passu rendelkezéseit is.
(8) Amennyiben a piaci árazást meghatározó adott nevesített jogalanyról nem áll rendelkezésre akkreditált hitelminősítő intézet általi értékelés, abban az esetben az ily módon kapott piaci referenciaárat a megfelelő TCMB-kulcs alattinak kell tekinteni és a 48. cikk értelmében előzetesen be kell jelenteni.
(9) Amennyiben a kötelezettet/garanciavállalót egynél több akkreditált hitelminősítő intézet minősíti, abban az esetben az akkreditált hitelminősítő intézet minősítése a kötelezett (vagy garanciavállaló) elsőbbségi fedezetlen legjobb rendelkezésre álló deviza adósminősítése. Ezeknek az akkreditált hitelminősítő intézeteknek a jegyzékét a titkárság állítja össze és aktualizálja.
(10) A magas jövedelmű OECD-országba vagy magas jövedelmű euróövezeti országba tartozó kötelezett által harmadik félnek nyújtott garancia esetében az ügyletekre alkalmazott kockázatidíj-tételek megállapítása a 24. cikk c) pontja alapján történik.
(11) Harmadik fél garanciavállalása esetén az alkalmazandó országkockázati besorolásnak és a vevőkockázati kategóriának ugyanarra a jogalanyra, azaz vagy a kötelezettre, vagy a garanciavállalóra kell vonatkoznia.
(12) Igazgatási okokból elképzelhető, hogy néhány olyan ország, amely jogosult a nyolc országkockázati kategória valamelyikébe való besorolásra, nem kap besorolást, amennyiben általában nem részesül hivatalosan támogatott exporthitelben. A besorolásból kimaradt ilyen országok esetében a részes felek szabadon dönthetnek arról, hogy mely országkockázati besorolás alkalmazását tartják megfelelőnek.
(13) A vevők minősítésével kapcsolatos szabályokat az alkalmazható legkedvezőbb minősítés előírásaként kell értelmezni, például egy kormányzati vevő kaphat kevésbé kedvező vevőkockázati besorolást is.
(14) Az »Államnál jobb« (SOV+) vevőkockázati kategóriához kapcsolódó MPR-ek 10 %-kal alacsonyabbak, mint az »Állam« (CC0) vevőkockázati kategóriához kapcsolódó MPR-ek.
(15) Amennyiben a nem kormányzati hitelfelvevőt több akkreditált hitelminősítő intézet is minősítette, bejelentésre csak abban az esetben van szükség, ha a vevőkockázati besorolás kedvezőbb, mint a legkedvezőbb hitelminősítő-intézeti besorolás.
(16) A vevőkockázat tekintetében a minősített multilaterális és regionális intézményeket a SOV/CC0 vevőkockázati kategóriába kell besorolni.
(17) Az országok besorolásának a Világbank által végzett éves felülvizsgálata alapján az egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem (GNI) küszöbértékét használják a feltételekhez kötött segély támogathatósága céljából; e küszöbérték megtalálható az OECD honlapján (http://www.oecd.org/trade/exportcredits/classification.htm).
(18) Abban az esetben azonban, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, és a szerződést az erőmű eredeti transzformátor-állomásával kapcsolatban kötötték, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó feltételek nem lehetnek kedvezőbbek az atomerőműre vonatkozó feltételeknél.
(19) 1. cikk a) pontjának 1. alpontja.
(20) 1. cikk a) pontjának 2–4. alpontja.
(21) Amennyiben a vevő/hitelfelvevő javasolt kockázati minősítése meghaladja a székhely szerinti állam kockázati minősítését, magyarázattal kell szolgálni.
(22) Az olyan ügyletek esetében, amelyeknek az exportszerződés szerinti értéke nem éri el az 5 millió USD-t, az e függelék 6–8. cikkében meghatározott kockázati besorolási eljárást követni nem kívánó fél a »8.« kockázati besorolást alkalmazza az ügyletben részt vevő vevő/hitelfelvevő tekintetében, és ezen ágazati megállapodás 24. cikkének a) pontjával összhangban bejelenti az ügyletet.
(23) Az 5 millió USD-nál alacsonyabb exportszerződés szerinti értékű ügyletek esetében öt munkanapos határidőt alkalmaznak.
(24) Az érintettségre vonatkozó információkkal együtt (amelyeket a titoktartási kötelezettség kellő tiszteletben tartása mellett nyújtanak).
(25) Az érintettségre vonatkozó információkkal együtt (amelyeket a titoktartási kötelezettség kellő tiszteletben tartása mellett nyújtanak).
(26) Ezen kérdőív alkalmazásában »állam« az az ország, amelynek a Fokvárosi Egyezmény jegyzékébe való felvételét javasolják az ASU II. függelékének 2. szakaszának II. pontjával összhangban. Adott esetben ezeket a kérdéseket meg kell válaszolni az állam azon konkrét »területi egységének« jogszabályai tekintetében is, amelyben a légi jármű érintett üzemeltetője (vagy a II. függelék 37. cikkének b) pontjában meghatározott egyéb érintett szerv) található, és a »nemzeti jogot« úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja a vonatkozó helyi jogra való hivatkozást is.
(27) E kérdőív alkalmazásában a »nemzeti jog« valamely állam valamennyi nemzeti jogszabályát jelenti, korlátozás nélkül ideértve az alkotmányt és annak módosításait, bármilyen szövetségi, állami és tartományi törvényt és rendelkezést.
(28) Például hogy i. X államban a szerződések elsőbbséget élveznek az egyéb jogszabályokkal szemben az alkotmány vagy hasonló kerettörvény alapján, vagy ii. X államban jogszabályra van szükség, és jogszabályt fogadtak el, amely kifejezetten megszabja a Fokvárosi Egyezmény elsőbbségét és/vagy érvényteleníti az ilyen egyéb jogszabályokat, vagy iii. a Fokvárosi Egyezmény vagy az azt végrehajtó jogszabály a) specifikusabb az egyéb jogszabályoknál (lex specialis derogat legi generali), és/vagy b) időben későbbi a szóban forgó egyéb jogszabálynál (lex posterior derogat legi priori), és az a) és/vagy b) pont következtében elsőbbséget élvez a szóban forgó egyéb jogszabállyal szemben.
(29) Például létezik-e valamilyen ok, amely miatt az egyezmény alapján a hitelezők számára biztosított jogokat és jogorvoslatokat, köztük a feljogosító nyilatkozatok alapján biztosított jogokat és jogorvoslatokat a) nem ismernék el hatályosként vagy b) azok önmagukban nem lennének elegendőek ahhoz, hogy az államban ezeket a jogokat és jogorvoslatokat érvényesen gyakorolhassák.
(30) A közigazgatási intézkedésre e kérdés céljából példaként szolgálhat, ha az állam nem vezet be valamilyen eljárást vagy nem biztosít valamilyen erőforrást abból a célból, hogy érvényt szerezzen az egyezmény vagy a feljogosító nyilatkozat valamely rendelkezésének. További példa lehet, ha az állam nem vezet be megfelelő eljárásokat légijármű-nyilvántartásában az IDERA-k nyilvántartásba vételéhez.
(31) Kérjük, elemzésében szerepeltessen minden precedenst/döntést, amely a hitelezők, köztük adott esetben az exporthitel-irodák jogainak elismerésével kapcsolatos.
(*1) Jelezze a 2 000 millió USD feletti 300 millió USD egységek számát.
(32) Megjegyzendő, hogy a 2012. évi ajánlás azon projektekre is alkalmazandó, amelyek az ilyen pénzügyi feltételek tekintetében támogatásra nem jogosultak.
(33) A szélerőművek telepítése során használt mozgatható (»jack-up«) fúrószerkezetekre vonatkozó maximális futamidő 12 év.
(34) A földgázüzemű erőművek esetében várhatóan jóval alacsonyabb szén-dioxid-intenzitás érhető el.
(35) A kazán (vagy gőzfejlesztő) energiaátalakítási hatékonysága = (a gőzből nyert nettó hő/a fűtőanyag által termelt hő vagy fűtőérték [LHV]) (× 100 %).
(36) A gázosítóberendezés hatékonysága = (a gáz egy kilogramm felhasznált fűtőanyagra jutó fűtőértéke/egy kilogramm fűtőanyag átlag nettó fűtőértéke [LHV]) (× 100 %).
(37) Az IPCC negyedik értékelő jelentése: Éghajlatváltozás 2007, http://www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/ch4s4-3-5.html
(38) A CHP rendszer teljes rendszerhatékonysága (ηο) a nettó hasznos energiatermelés (WE) és a nettó hasznos hőtermelés (ΣQTH) összege osztva a teljes tüzelőanyag-bevitellel (QFUEL), az alábbi képlet szerint:
(39) Amennyiben fennáll a hivatalos támogatásra való jogosultság, további kétéves futamidő biztosítható a lenti d) pontnak megfelelő projektfinanszírozási ügyletek vonatkozásában, a VII. melléklet 2. cikkében foglalt maximális futamidőkre figyelemmel.
(40) Az energiaszegénység kezelésének elősegítése érdekében tízéves exporthitel-támogatás nyújtható minden olyan országban, amelyben a nemzeti villamosítási ráta a jelentés (illetve a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) »Kitekintés a világ energetikai helyzetére« című legfrissebb kiadványa) szerint legfeljebb 90 %-ot ér el a vonatkozó kitöltött exporthitel-igénylés átvételének időpontjában.
(41) Exporthitel-támogatás nyújtható az IDA-támogatásra nem jogosult országokban a földrajzilag elszigetelt helyszínek tekintetében, amennyiben 1) az ezen ágazati megállapodás 4. cikke b) pontjának 1. alpontjában említett alternatívák elemzése szerint a kisebb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó alternatívák nem életképesek és 2) az energiahálózat fizikai/földrajzi és meglévő jellemzői (ideértve a nagyobb energiahálózat-kategóriához való kapcsolódás megvalósíthatatlanságát) indokolják a javasolt projekt hatékonysági kategóriáját mint elérhető legjobb technológiát. Azon esetekben, amikor a projekt fizikailag nem egy szigeten helyezkedik el, úgy az érdekelt feleknek a megállapodás 58–63. cikke szerinti »közös álláspontra« vonatkozó eljárás alkalmazása révén valamennyi részes fél hozzájárulását kell kérniük.
a) |
Azon ügyletek tekintetében, amelyekre 2017. december 31-ig végleges kötelezettségvállalást bocsátottak ki, a 2. cikkben és a 3. cikk d) pontjában előírt pénzügyi feltételek alkalmazandók. |
b) |
2017. december 31. után – amennyiben a felek másképp nem döntenek – a 2. cikkben és a 3. cikk d) pontjában előírt pénzügyi feltételek hatályukat vesztik. |
c) |
Amennyiben a 2. cikkben és a 3. cikk d) pontjában előírt rendelkezések hatályukat vesztik, azok helyébe a következő rendelkezések lépnek:
|
(*2) 280 millió SDR-t meghaladó összeg esetén az azt meghaladó részt 40 millió SDR-es egységenként kell feltüntetni, pl. a 410 millió SDR bejelentése: XV + 3 kategória.
(43) Ezt a kockázatot jellemzően a központi bank vagy a pénzügyminisztérium viseli. Pénzügyminisztériumtól eltérő központi kormányzati szervezet esetén átvilágítást kell végezni annak megerősítése érdekében, hogy a jogalany bír az állam teljes hírnevével és adófizetési képességével.