17.2.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 43/1 |
A BIZOTTSÁG 137/2011/EU RENDELETE
(2011. február 16.)
a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás érdekében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (1) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 2003/2003/EK rendelet 3. cikke arról rendelkezik, hogy az említett rendelet I. mellékletében felsorolt valamelyik típusba tartozó és az említett rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágya „EK-műtrágyaként” jelölhető meg. |
(2) |
A kalcium-formiát (CAS 544-17-2) egy mezoelem-tartalmú (másodlagos tápanyag) műtrágyatípus, amelyet az egyik tagállamban gyümölcstermesztés céljára levélműtrágyaként alkalmaznak. Az anyag ártalmatlan a környezetre és az emberi egészségre. Ezért annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az Unió egészében könnyebben hozzáférhessenek a kalcium-formiáthoz, azt EK-műtrágyatípusként kell elismerni. |
(3) |
A kelát formájában jelen lévő mikroelemekre és a mikroelemoldatokra vonatkozó rendelkezéseket úgy kell módosítani, hogy egynél több kelátképző reagenst is lehessen használni, hogy be lehessen vezetni a vízoldható mikroelemek minimális tartalmára vonatkozó közös értékeket, valamint hogy minden egyes olyan kelátképző reagenst fel lehessen tüntetni a címkén, amely a vízoldható mikroelem-tartalom legalább 1 %-át kelatizálja, EN-szabványokkal beazonosítható, és mennyisége meghatározható. Megfelelő átmeneti időszakot kell biztosítani annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők értékesíthessék műtrágyakészletüket. |
(4) |
A cink-oxid por (CAS 1314-13-2) a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében szereplő cinktartalmú műtrágya. A por formájú cink-oxid alkalmazása a szálló por miatt potenciális veszélyforrást jelent. A stabil vizes szuszpenzió formátumú cinkoxid használatával e veszély kiküszöbölhető. A cinktartalmú műtrágyák szuszpenzióját ezért a cinkoxid biztonságosabb használatának lehetővé tétele érdekében EK-műtrágyaként kell elismerni. A készítmények tekintetében a rugalmasság érdekében e vizes szuszpenzió formában engedélyezni kell a cinksóknak, valamint a cinkkelát(ok) egy vagy több típusának a használatát is. |
(5) |
A 2003/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szabályokat tartalmaz a mikroelemkeverék-műtrágyák összetételére és címkézésére, de ezek a keverékek nem szerepelnek az I. mellékletben felsorolt műtrágyatípusok között. A mikroelemkeverék-műtrágyák ezért nem értékesíthetők „EK-műtrágyaként”. Ezért az I. mellékletben a szilárd és folyékony műtrágyák tekintetében be kell vezetni a mikroelemkeverék-műtrágyák típusmegjelöléseit. |
(6) |
Az iminodiszukcinát-sav (a továbbiakban: IDHA) olyan kelátképző reagens, amelyet két tagállamban már engedélyeztek levéltrágyaként, talajon történő felhasználásra hidropóniás növénytermesztés és öntözéses tápanyag-utánpótlás esetében. Az IDHA-t fel kell venni az engedélyezett kelátképző reagensek I. mellékletben szereplő listájára annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az Unió egészében könnyebben hozzáférhessenek. |
(7) |
A 2003/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése előírja az „EK-műtrágyáknak” a rendeletben leírt analitikai módszerekkel összhangban végzett ellenőrzését. Egyes módszerek azonban nem részesülnek nemzetközi elismertségben. Az Európai Szabványügyi Bizottság EN-szabványokat dolgozott ki, amelyeknek az említett módszerek helyébe kell lépniük. |
(8) |
Az EN-szabványként közzétett hitelesített módszerek általában tartalmaznak körvizsgálatot (laboratóriumközi vizsgálat) az analitikai módszerek reprodukálhatóságának és megismételhetőségének különböző laboratóriumok részvételével történő ellenőrzése céljából. Ezért meg kell különböztetni a hitelesített EN-szabványokat és a nem hitelesített módszereket annak érdekében, hogy könnyebben azonosítani lehessen azokat az EN-szabványokat, amelyek átestek laboratóriumközi vizsgálaton, hogy az ellenőrök megfelelő tájékoztatást kapjanak az EN-szabványok statisztikai megbízhatóságáról. |
(9) |
A jogszabályok egyszerűsítése és a későbbi módosítások megkönnyítése érdekében indokolt a 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletében teljes szöveggel szereplő szabványok helyett az Európai Szabványügyi Bizottság által közzéteendő EN-szabványokra utaló hivatkozásokat használni. |
(10) |
A 2003/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(11) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/2003/EK rendelet 32. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Módosítások
1. A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.
2. A 2003/2003/EK rendelet IV. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Átmeneti rendelkezések
Az I. melléklet (2) bekezdése a)–e) pontjait 2012. október 9-től kell alkalmazni azokra a műtrágyákra, amelyeket 2011. március 9-ét megelőzően hoznak forgalomba.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. február 16-án.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 304., 2003.11.21., 1. o.
I. MELLÉKLET
A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
1. |
A D. szakaszban a szöveg a következő 2.1. és 2.2. bejegyzéssel egészül ki:
|
2. |
Az E.1. szakasz az alábbiak szerint módosul:
|
3. |
Az E.2. szakasz a következőképpen módosul:
|
4. |
Az E.3.1. szakasz a következő bejegyzéssel egészül ki:
|
II. MELLÉKLET
A 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletének B. szakasza a következőképpen módosul:
1. |
A 2.6.2. módszer helyébe a következő lép: „ Az összes nitrogéntartalom meghatározása a nitrogént csak nitrát-, ammónia- és karbamid-nitrogén formájában tartalmazó műtrágyákban EN 15750: Műtrágyák. Az összes nitrogéntartalom meghatározása a nitrogént csak nitrát-, ammónia- és karbamid-nitrogén formájában tartalmazó műtrágyákban két különböző módszerrel. Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |
2. |
A szöveg a következő, új 2.6.3. módszerrel egészül ki: „ Karbamidkondenzátumok meghatározása HPLC segítségével – izobutilén-dikarbamid és krotonilidén-dikarbamid (A. módszer) és metil-karbamid oligomerek (B. módszer) EN 15705: Műtrágyák. Karbamidkondenzátumok meghatározása nagy felbontású folyadékkromatográfiás (HPLC) módszer alkalmazásával. Izobutilén-dikarbamid és krotonilidén-dikarbamid (A. módszer) és metil-karbamid oligomerek (B. módszer). Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |
3. |
Az 5. módszer a következő címmel egészül ki: „Szén-dioxid” |
4. |
A szöveg a következő 5.1. ponttal egészül ki: „ A szén-dioxid meghatározása – I. rész: a szilárd műtrágyákra vonatkozó módszer EN 14397-1: Műtrágyák és meszezőanyagok. A szén-dioxid meghatározása. I. rész: a szilárd műtrágyákra vonatkozó módszer. Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |
5. |
A 8.9. módszer helyébe a következő szöveg lép: „ A szulfáttartalom meghatározása három különböző módszer alkalmazásával EN 15749: Műtrágyák. A szulfáttartalom meghatározása három különböző módszer alkalmazásával Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |