22.10.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 310/1 |
A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
(2011. október 21.)
„Az éghajlati ismeretek összekapcsolása Európa számára” elnevezésű közös kutatási programozási kezdeményezésről
2011/C 310/01
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 181. cikkére,
mivel:
(1) |
Az éghajlatváltozás korunk egyik nagy kihívása: a Koppenhágai Megegyezés (1) elismerte a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzést, hangsúlyozta az üvegházgáz-kibocsátás jelentős mértékű visszafogásának szükségességét, és szorgalmazta az éghajlatváltozás hatásának minimalizálását célzó intézkedések meghozatalát. |
(2) |
Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) soron következő ötödik értékelő jelentése (előreláthatólag 2014-ben teszik közzé) a tervek szerint összegyűjti és értékeli az új tudományos eredményeket, szilárd tudományos alapot teremtve ezzel a döntéshozatalhoz; a jelentés elsősorban a jövőbeli éghajlat-változási előrejelzésekre, az éghajlatváltozás regionális aspektusaira, az ezekhez kapcsolódó hatásra, az éghajlatváltozás mérséklését célzó különféle megoldások értékelésére és az egyes ágazatok – energia, közlekedés, mezőgazdaság, ipar stb. – által ezekben betöltött szerepre fog összpontosítani. |
(3) |
Az Európa 2020 stratégia egyértelművé teszi az európai uniós szinten már meghatározott kibocsátási célok teljesülésének szükségességét, valamint rámutat arra is, hogy növelnünk kell gazdaságaink éghajlati kockázatokkal szembeni ellenálló képességét, valamint katasztrófa-megelőzési és -elhárítási kapacitásunkat. |
(4) |
A kutatás és az innováció főszerepet játszik a fenti politikai célok megvalósításában. Mindenekelőtt megbízhatóbb éghajlat-változási előrejelzésekre van szükségünk, hogy képesek legyünk kezelni a szélsőséges események gyakoriságában és intenzitásában bekövetkező lehetséges jövőbeli változásokat. De nélkülözhetetlen a kutatás a globális célok Európán belüli és kívüli megvalósíthatóságának, következményeinek és végrehajtásának értékeléséhez is, valamint az ezekkel a célokkal összefüggő regionális hatások számszerűsítéséhez. A pontosabb ismeretek elengedhetetlenek az alkalmazkodás és a mérséklés lehetőségeinek felderítésére, továbbá e lehetőségek potenciális előnyeinek, hatásainak és költségeinek megállapítása terén (összehasonlításban azzal, ha a fellépés elmarad). |
(5) |
A társadalom és az ökoszisztémák éghajlatváltozással szembeni sérülékenységéről és ellenálló képességéről egyelőre keveset tudunk. Éppen ezért a változások eredményesebb felismerése, okainak feltárása (természetes vagy emberi tevékenységből adódó okok?), illetve az éghajlatváltozás és az éghajlati változatosság közötti különbségtétel érdekében jobban meg kell ismernünk a komplex éghajlati rendszert irányító alapvető folyamatokat. |
(6) |
Ahhoz, hogy megvalósítsuk a szén-dioxid-kibocsátások 2050-re kitűzött jelentős csökkentését, sürgősen meg kell kezdenünk a mérséklő technológiák, megközelítések és mechanizmusok alkalmazását, ideértve a megújuló energiaforrásokkal, a szén-dioxid-leválasztással és -tárolással, az energia- és erőforrás-hatékonysággal, az alternatív tüzelőanyagokkal, a földhasználat megváltoztatásával, a fenntartható mobilitással, a mezőgazdasággal és erdőgazdálkodással, valamint az emberi egészségre és a környezetre káros szennyező anyagok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos kutatást és innovációt. |
(7) |
Klímaszolgáltatásokat kell kialakítanunk a tudományosan megalapozott éghajlati előrejelzések kidolgozására, rendelkezésre bocsátására és alkalmazására. Ehhez szükség lesz a hosszú távú megfigyelési rendszerek, adatelemző rendszerek, modellek és előrejelző rendszerek ki- és továbbfejlesztését célzó kutatásokra, valamint a szolgáltatók és felhasználók közötti sikeres együttműködés támogatására. |
(8) |
„Az éghajlati ismeretek összekapcsolása Európa számára” témakört a Versenyképességi Tanács 2010. május 26-i ülésén (2) olyan területként határozta meg, ahol a közös programozás jelentős – és a kutatás területén folytatott jelenlegi tagállami erőfeszítések széttagoltságát csökkentő – hozzáadott értéket teremthet. Ezért következtetéseket fogadott el, amelyekben megállapította, hogy e tárgyban közös programozási kezdeményezést kell indítani, és felkérte a Bizottságot, hogy vegyen részt ennek előkészítésében. A Tanács megerősítette továbbá, hogy a közös programozás folyamatát a tagállamok irányítják, a Bizottság pedig előmozdítóként vesz benne részt. A nemzeti kutatási tevékenységek szolgálati munkadokumentumban ismertetett elemzése megerősíti, hogy szükség van koordinációra a kutatás hatékonyságának és hatásának a növelése, valamint az uniós szinten végzett tevékenységekkel létrejövő szinergiák kihasználása érdekében: a közös stratégiai kutatási menetrend kidolgozása éppen ezt a célt kívánja szolgálni. |
(9) |
Az éghajlatváltozás kutatása és az éghajlattal összefüggő kutatás központi jelentőséggel bír az Európai Unió kutatási keretprogramján belül, és – tekintettel az éghajlatváltozás globális érvényű hatásaira – kiemelt stratégiai szerepet játszik az európai uniós politikai folyamat támogatásában. Meg kell valósítani a közös programozási kezdeményezés tevékenységeinek az Európai Unió 7. kutatási keretprogramjával, illetve az Európai Unió további hasonló programjaival, különösen a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogrammal való hatékony koordinálását. |
(10) |
Az éghajlatváltozással kapcsolatos ismeretek összekapcsolását célzó közös kutatási programozási kezdeményezés nemcsak ehhez a koordinációhoz járulna hozzá, de elősegítené az éghajlatváltozás kutatására irányuló, teljes egészében működőképes Európai Kutatási Térség létrehozását is, megerősítve ezzel Európa vezető szerepét és versenyképességét a szóban forgó kutatási területen. |
(11) |
Az ebben az ajánlásban megállapított célok megvalósítása érdekében a tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal olyan lehetséges bizottsági kezdeményezések azonosításában, amelyek segítséget nyújthatnak a tagállamoknak a stratégiai kutatási menetrend további kidolgozásában és végrehajtásában. |
(12) |
Annak érdekében, hogy a Bizottság jelentést tudjon tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közös programozási kezdeményezésekkel kapcsolatosan elért eredményekről, a tagállamoknak rendszeresen be kell számolniuk a Bizottságnak e programozási kezdeményezés eredményeiről, |
ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
1. |
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki közös jövőképet arról, hogy az uniós szintű kutatási együttműködés és koordináció miként járulhat hozzá az éghajlatváltozás mérséklésével és a hozzá való alkalmazkodással kapcsolatos probléma kezeléséhez a tudományos, a politikai, a gazdasági és a társadalmi szempontok együttes figyelembevétele mellett. Kívánatos a tagállamok teljes körű bevonása, különösen azoké az országoké, amelyeket az éghajlatváltozás hatásai előreláthatólag erősen érintenek. |
2. |
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki operatív stratégiai kutatási menetrendet, amely az éghajlatváltozás terén rögzíti a közép- és hosszú távú kutatási célokat és szükségleteket. A szóban forgó menetrendnek célszerű tartalmaznia egy olyan végrehajtási tervet, amely megállapítja a prioritásokat és a határidőket, és pontosan meghatározza a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket, eszközöket és forrásokat. |
3. |
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az operatív stratégiai kutatási menetrendbe és a végrehajtási tervbe építsék be a következő intézkedéseket:
|
4. |
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozás területén tartsanak fenn és fejlesszenek tovább egy hatékonyan működő közös irányítási struktúrát, amelynek feladata az együttműködésre és a koordinációra vonatkozó közös feltételek, szabályok és eljárások megállapítása, valamint a stratégiai kutatási menetrend végrehajtásának nyomon követése. |
5. |
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy többek között nemzeti kutatási programjaikon és más nemzeti kutatási tevékenységeiken keresztül és a közös programozás keretfeltételeiről a közös programozással foglalkozó magas szintű tanácsi csoport által elfogadott iránymutatásokkal (3) összhangban közösen hajtsák végre a stratégia kutatási menetrendet. |
6. |
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal olyan lehetséges bizottsági kezdeményezések feltérképezése érdekében, amelyek segítséget nyújthatnak számukra a stratégiai kutatási menetrend kidolgozásában és végrehajtásában, továbbá a közös programoknak az e területet érintő egyéb uniós kezdeményezésekkel való összehangolásában. |
7. |
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a stratégiai kutatási menetrend lehetséges nemzetközi vonatkozásainak kialakítása és végrehajtása terén tartsanak fenn szoros kapcsolatot a nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés stratégiai fórumával (SFIC), és biztosítsák a SFIC kezdeményezéseivel való összhangot a harmadik országok tekintetében. |
8. |
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy éves jelentések formájában rendszeresen számoljanak be a Bizottságnak a közös programozási kezdeményezéssel kapcsolatosan elért eredményekről. |
Kelt Brüsszelben, 2011. október 21-én.
a Bizottság részéről
Máire GEOGHEGAN-QUINN
a Bizottság tagja
(1) Jelentés az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében részes felek 15. konferenciájáról (2009), amelyet 2009. december 7–19-én tartottak Koppenhágában.
(2) 10246/10.
(3) http://ec.europa.eu/research/era/docs/en/voluntary_guidelines.pdf