4.5.2010 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 111/5 |
A BIZOTTSÁG 377/2010/EU RENDELETE
(2010. május 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glükonát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1) |
2009. június 30-án az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC; a továbbiakban: panaszos) a jelen esetben a száraz nátrium-glükonát teljes uniós termelésének több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében az alaprendelet 5. cikke alapján panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a Kínai Népköztársaságból származó száraz nátrium-glükonát behozatalára vonatkozóan. |
(2) |
A panasz elegendő prima facie bizonyítékot tartalmazott a dömpingre és a dömping által okozott jelentős kárra vonatkozóan, és azt elegendőnek tekintették a dömpingellenes eljárás megindításához. |
(3) |
Az eljárást a 2009. augusztus 11-én, az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) való közzétételével indították meg. |
2. Az eljárásban érintett felek
(4) |
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kínai exportáló gyártókat és az ismert érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat és szövetségeket, a kínai hatóságokat, valamint a panaszos uniós gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
(5) |
Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják. |
(6) |
Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a Kínai Népköztársaság hatóságainak. Az egyik exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján piacgazdasági elbánást kérelmezett, egy másik exportáló gyártó pedig két, vele kapcsolatban álló vállalat bevonásával az említett rendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján egyéni elbánást kérelmezett. |
(7) |
Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók, valamint az uniós importőrök nyilvánvalóan nagy számát, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy e felek vonatkozásában az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételre kerülhet sor. |
(8) |
Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi kínai exportáló gyártót és uniós importőrt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint – szolgáltasson alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak alatt (2008. július 1-je és 2009. június 30-a között) végzett tevékenységekről. |
(9) |
Mivel a mintavételre korlátozott számú válasz érkezett, a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre sem a kínai exportáló gyártók, sem az uniós importőrök tekintetében. |
(10) |
A Bizottság kérdőívet küldött a mintavételre reagáló valamennyi kínai vállalat és uniós importőr számára, továbbá az uniós gyártóknak és valamennyi ismert uniós importőrnek és felhasználónak. Két kínai exportáló gyártótól vagy exportáló gyártói csoporttól, két uniós gyártóról és négy importőrtől/felhasználótól érkezett válasz. |
(11) |
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden, a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információkat, és ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyein.
|
(12) |
Mivel olyan kínai exportáló gyártók esetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek esetleg nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalat üzemében ellenőrző látogatásra került sor azzal a céllal, hogy egy analóg országból – ebben az esetben az Amerikai Egyesült Államokból – származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:
|
3. Vizsgálati időszak
(13) |
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(14) |
Az érintett termék a jelenleg az ex 2918 16 00 KN-kód alá besorolt, a Kínából származó, 0023277-9 vámuniós és statisztikai számmal (CUS), valamint 527-07-1 Chemical Abstracts Service (CAS) regisztrációs számmal ellátott száraz nátrium-glükonát (a továbbiakban: érintett termék). |
(15) |
A száraz nátrium-glükonátot elsősorban az építőiparban alkalmazzák kötéskésleltetőként és cement plasztizálószereként, más ágazatokban pedig fémek felszíni kezelésére (rozsda, oxidok és zsír eltávolítására), valamint palackok és ipari berendezések tisztítására használják. A terméket az élelmiszeriparban és a gyógyszeriparban is alkalmazzák. |
2. Hasonló termék
(16) |
A vizsgálat rávilágított arra, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított és az Unióban értékesített száraz nátrium-glükonát, valamint az USA – azaz az analóg országnak megválasztott ország – gazdasági ágazata által előállított és a belföldi piacon értékesített száraz nátrium-glükonát, a Kínában előállított és a belföldi piacon értékesített száraz nátrium-glükonát, illetve a Kínában előállított és az Unióban értékesített száraz nátrium-glükonát alapvető fizikai és technikai jellemzői megegyeznek. |
(17) |
Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak tekintendők. |
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(18) |
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek megfelelnek. |
(19) |
A hivatkozás megkönnyítése érdekében az alábbiakban röviden összefoglaljuk a piacgazdasági elbánásra vonatkozó követelményeket:
|
(20) |
Az eljárás megindítását követően az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján egy kínai exportáló gyártó, a Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd kérte a piacgazdasági elbánást, és töltötte ki a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapot a megadott határidőn belül. |
(21) |
A vállalat bizonyította, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket, és megkaphatta a piacgazdasági elbánást. |
2. Egyéni elbánás
(22) |
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az adott cikk hatálya alá tartozó országok esetében egész országra kiterjedő vámot – ha van ilyen – határoztak meg, kivéve abban az esetben, amennyiben a vállalatok képesek bizonyítani, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az egyéni elbánás megadására vonatkozó kritériumnak. |
(23) |
Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:
|
(24) |
Az eljárás megindítását követően az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése alapján egy kínai exportáló gyártó, a Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd. kérelmezett egyéni piacgazdasági elbánást, és töltötte ki a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapot a megadott határidőn belül. |
(25) |
A rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy a kínai exportáló gyártó az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt teljesítette. |
3. Rendes érték
3.1. Analóg ország
(26) |
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az átmeneti gazdaságok esetében a piacgazdasági elbánást nem nyert exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani. |
(27) |
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat javasolták a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához megfelelő analóg országnak. A Bizottság az összes érdekeltet felkérte, hogy tegyen észrevételt e javaslattal kapcsolatban. |
(28) |
Egyik érdekelt féltől sem érkezett észrevétel. |
(29) |
Az EU-n kívül a száraz nátrium-glükonátot igen kevés országban állítják elő, nevezetesen az Egyesült Államokban, Kínában és Dél-Koreában. Ezért az Egyesült Államok egyetlen alternatívája Dél-Korea lett volna. A Bizottság felvette a kapcsolatot a száraz nátrium-glükonátot gyártó ismert dél-koreai vállalatokkal, azonban egyiküktől sem érkezett válasz. |
(30) |
Az egyesült államokbeli gyártó teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal, benyújtva a kérdőívre adott teljes válaszát és hozzájárulva az ellenőrző látogatáshoz. |
(31) |
A Bizottság megállapította, hogy az Egyesült Államok teljesíti a megfelelő analóg országra vonatkozó kritériumokat, mivel a piacán értékesített mennyiség megfelelően nagy, a piacon pedig jelentős a verseny a belföldi termelés és a más országokból, úgymint Kínából, Olaszországból és Franciaországból importált termékek révén. Emellett az USA nem vetett ki dömpingellenes vámot az érintett termékre. |
(32) |
A fentieket tekintetbe véve ezért az az ideiglenes döntés született, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az Egyesült Államok megfelelő analóg országnak tekinthető. |
3.2. A rendes érték meghatározására alkalmazott módszer
3.2.1. A piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében
(33) |
A piacgazdasági eljárásban részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság először megállapította, hogy a száraz nátrium-glükonát független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben történt-e, vagyis a vizsgálati időszakban ez az értékesítés kitette-e a Közösségbe irányuló kínai exportértékesítések legalább 5 %-át. |
(34) |
Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános reprezentatív belföldi eladásokkal rendelkező vállalat által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak az uniós exportra eladott terméktípusokkal. |
(35) |
Az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített, az Unióba kivitt száraz nátrium-glükonáttal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt minden egyes típus esetében meghatározták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások kellőképpen reprezentatívak-e. Egy adott terméktípus belföldi eladásait akkor tekintették megfelelően reprezentatívnak, ha annak a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piac független fogyasztói számára eladott mennyisége az uniós exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-át reprezentálta. |
(36) |
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a száraz nátrium-glükonát egyes típusainak belföldi értékesítése, amelyeket belföldön reprezentatív mennyiségben értékesítettek, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon a független ügyfeleknek történő nyereséges értékesítés aránya. |
(37) |
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e. |
(38) |
Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult. |
(39) |
Mivel a vizsgálatból kiderült, hogy a belföldi értékesítések reprezentatívak voltak, és rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket ezért a vizsgálati időszak alatt végbemenő összes ügylet tényleges belföldi ára alapján állapították meg. |
3.2.2. Az egyéni elbánásban részesülő vállalat esetében
(40) |
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Kínára vonatkozó rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott ellenőrzött információ alapján állapították meg. Az amerikai gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó által a Közösségbe exportált érintett termékhez viszonyítva. |
(41) |
A független vásárlóknak történt nyereséges értékesítések arányának megállapításával megvizsgálták azt is, hogy a belföldi értékesítések a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e. Ezért a normál értéket a terméktípusok aktuális belföldi ára alapján, a vizsgálati időszakban történő összes belföldi értékesítése árainak súlyozott átlagaként számították ki. |
3.3. Exportár
(42) |
Az együttműködő exportáló gyártók az érintett termék kivitelét közvetlenül közösségi független vásárlóknak értékesítették, és ennek következtében az exportárakat a vizsgálati időszakban az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése alapján. |
3.4. Összehasonlítás
(43) |
A rendes érték és az exportár összehasonlítását gyártelepi paritáson végezték. |
(44) |
A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Valamennyi vizsgált vállalatra vonatkozóan (együttműködő exportáló gyártók és az analóg országban található gyártó) a szállítási költségek, a fuvar- és biztosítási díjak, közvetett adózás, a bankköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek és a jutalékok tekintetében kiigazították a különbségeket, amennyiben az alkalmazható és indokolt volt. |
4. Dömpingkülönbözetek
(45) |
A piacgazdasági eljárásban részesülő vállalat esetében a dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében előírtak szerint. |
(46) |
Az egyéni elbánásban részesülő vállalat esetében – az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírtak szerint – az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes érték súlyozott átlagát az Unióba irányuló export árának súlyozott átlagával hasonlították össze. |
(47) |
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a CIF uniós határparitásos, vámfizetés nélküli ár százalékában kifejezve a következő:
|
(48) |
Az összes többi kínai exportőr tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Összehasonlítást végzett az együttműködő exportáló gyártók kérdőívre adott válaszaiban feltüntetett teljes exportmennyiség és az Eurostat importstatisztikából kinyert, Kínából származó összes import között. |
(49) |
Mivel az együttműködés szintje alacsony, 56 %-os volt, és az árról nem álltak rendelkezésre megfelelő Eurostat-adatok (minthogy az Eurostat statisztikái más, magas árú termékek árát is tartalmazták, és ezeket nem lehetett pontosan kivonni), az országos dömpingkülönbözetet a panaszból származó, a vizsgálati időszakra aktualizált adatok alapján számították ki. |
(50) |
Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 79,2 %-ában állapították meg. |
D. KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása
(51) |
Az együttműködő ipari csoportosulások, a Jungbunzlauer (JBL) és a Roquette Frères (RF) az uniós termelés 100 %-át teszik ki. |
(52) |
Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében e két csoport alkotja az Unió gazdasági ágazatát. |
(53) |
Mivel az uniós gazdasági ágazat ily módon mindössze két gyártóból áll, az érzékeny adatokkal kapcsolatosan minden számadatot a bizalmas információk védelme érdekében indexálni kellett, vagy tartományok szerint kellett megadni. |
2. Uniós felhasználás
(54) |
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene, valamint az Unióba irányuló import alapján állapították meg az Eurostat adatai segítségével. Mivel ez utóbbi adatok nem csupán az érintett termékre, hanem a nátrium-glükonáttól eltérő más termékekre is vonatkoznak, az Eurostat számadatait megfelelően kiigazították az érintett termék Unióba irányuló ésszerű importvolumenének kiszámítása érdekében. |
(55) |
Az uniós piacon a felhasználás 2005 és 2007 között 12 %-kal nőtt. Ezt követően a vizsgálati időszakig mintegy 21 %-kal csökkent, a 2005. évi szint alá esve vissza. Összességében a figyelembe vett időszak során a felhasználás 8 %-kal csökkent. 1. táblázat
|
3. A Kínából származó, Unióba irányuló behozatal
3.1. A behozatal mennyisége és piaci részesedése
(56) |
A kínai behozatal mennyisége jelentősen, a 2005. évi mintegy 2 300 tonnáról körülbelül 4 000 tonnára nőtt a vizsgálati időszak alatt, azaz 77 %-kal; a legkiugróbb értéket, körülbelül 5 300 tonnát 2008-ban érte el. Az ennek megfelelő kínai piaci részesedés szinte megduplázódott: a 2005. évi 12,8 %-ról a vizsgálati időszakra 24,8 %-ra nőtt. Meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal piaci részesedése 2008-ban, a vizsgálati időszakot megelőzően 28,6 %-ot ért el, majd a vizsgálati időszakra 24,8 %-ra esett vissza. 2. táblázat
|
3.2. Egységnyi eladási ár
(57) |
Az átlagos kínai importár 2005-ben tonnánként 482 EUR volt. Ez a szám folyamatosan emelkedett, elérve a tonnánként 524 EUR-t 2008-ban, majd a vizsgálati időszak alatt 502 EUR/tonnára esett vissza. A figyelembe vett időszak során az árak összességében 4 %-kal nőttek. 3. táblázat
|
3.3. Alákínálás
(58) |
Az áralákínálás elemzése céljából az uniós piacon független vevőknek történt eladások alapján, az uniós gazdasági ágazat terméktípusonkénti, gyártelepi szintre igazított, súlyozott átlagú eladási árát az érintett behozatal azon megfelelő súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF paritás alapján állapítottak meg. Az összehasonlítás az árengedmények levonása után történt. |
(59) |
A fenti módszer alapján a fent említett árak közötti különbség – az uniós gazdasági ágazat súlyozott (gyártelepi) átlagárának százalékában kifejezve – átlagosan 13 % és 29 % közötti áralákínálási különbözetet mutatott, a magasabb értékek az együttműködést nem tanúsító exportáló gyártóktól származtak. |
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(60) |
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak során a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az uniós gazdasági ágazat helyzete szempontjából valamennyi jelentős gazdasági tényező értékelését magában foglalta. |
4.1. Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás
(61) |
A 2005 és 2007 közötti időszakban a termelési kapacitás 4 %-kal nőtt, és a figyelembe vett időszak végéig ezen a szinten maradt. |
(62) |
Az érintett termék gyártása 2005 és 2007 között növekedést mutatott, majd a vizsgálati időszakhoz vezető időszak során visszaesett. Összességében a termelés 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A vizsgálati időszakban az össztermelés 30 000 és 40 000 tonna között mozgott. |
(63) |
A termelési volumen csökkenése következtében a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 15 %-kal csökkent. 4. táblázat
|
4.2. Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységár az Unióban
(64) |
Az érintett terméknek az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztóknak történő értékesítési volumene 2005 és 2007 között hasonló maradt, majd 13 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési volumen 21 %-kal csökkent. |
(65) |
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a 2005. évi 74,9 %-ról a vizsgálati időszakban 64,7 %-ra esett vissza. |
(66) |
Az uniós piacon a független vevőkre vonatkozó átlagos eladási árak 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. 2006-tól 2008-ig az átlagos eladási árak hasonló szinten maradtak, ezt követően azonban a vizsgálati időszakban 9 %-kal visszaestek. 5. táblázat
|
4.3. Készletek
(67) |
A figyelembe vett időszak során a készletek 37 %-kal csökkentek. A vizsgálati időszak végén a készletek mennyisége 1 000 és 5 000 tonna közötti volt. 6. táblázat
|
4.4. Jövedelmezőség, beruházások, a beruházások megtérülése és pénzáramlás
(68) |
A hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítései az uniós piacon nyereségesek voltak a figyelembe vett időszak alatt, de 2005 és a vizsgálati időszak között drámaian visszaestek. |
(69) |
Habár a beruházások 2005 és 2007 között folytatódtak, 2006-ban visszaesés következett be, és 2008-ban és a vizsgálati időszak alatt drámai mértékű csökkenés történt. A beruházások 76 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. |
(70) |
Hasonlóképpen a beruházásoknak a termelésből és értékesítésből származó megtérülése 2005–2007 között stabil volt, de 2008-ban és a vizsgálati időszakban visszaesett. |
(71) |
A többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan az uniós gazdasági ágazat által generált pénzforgalom 51 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. 7. táblázat
|
4.5. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(72) |
A foglalkoztatás mértéke kismértékben nőtt 2005 és 207 között, majd 2008-ban és a vizsgálati időszakban csökkent. A foglalkoztatás mértéke 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
(73) |
A bérek 6 %-kal csökkentek 2006-ban, de 2007-ben visszatértek a 2005. évi szintre, majd 2008-ban és a vizsgálati időszakban nőttek. A figyelembe vett időszak alatt a bérek 10 %-kal nőttek. |
(74) |
Az egy alkalmazottra jutó termelékenység a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, és 2005 és a vizsgálati időszak között 1 %-kal nőtt. 8. táblázat
|
4.6. Növekedés
(75) |
Miközben a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 9 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 21 %-kal visszaesett. Ez a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 10 százalékpontos visszaeséséhez vezetett. |
4.7. A dömpingkülönbözet nagysága
(76) |
A dömpingre vonatkozó szakaszban meghatározott, Kínára vonatkozó dömpingkülönbözet jelentős. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát, a dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
5. A kárra vonatkozó következtetés
(77) |
A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó kármutatók többsége negatívan alakult. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó mutatók, köztük a beruházások megtérülése, a pénzforgalom és a nyereségesség is negatívan alakult a figyelembe vett időszak alatt. |
(78) |
A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt az alacsony árú kínai behozatal akár 29 %-kal is alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése csökkent. |
(79) |
Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(80) |
Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének és 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó száraz nátrium-glükonát dömpingelt behozatala az uniós gazdasági ágazatnak jelentősnek tekinthető mértékű kárt okozott-e. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ezzel egyidejűleg károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdoníthassák a dömpingelt behozatalnak. |
2. A dömpingelt import hatása
(81) |
A figyelembe vett időszak alatt a Kínából származó olcsó, dömpingelt behozatal volumene 77 %-kal nőtt, és ennek következtében a kínai behozatal uniós piaci részesedése ugyanebben az időszakban 94 %-kal nőtt. Az, hogy a kínai behozatal mennyisége 2008 és a vizsgálati időszak között csökkent (beleértve a piaci részesedésben bekövetkezett veszteséget), a figyelembe vett időszak egésze során megfigyelt helyzetet tekintve nem jelentős. |
(82) |
A figyelembe vett időszak során a kínai behozatal mennyiségének növekedése egybeesett azzal az időszakkal, amikor az uniós gazdasági ágazat kármutatóinak egyre inkább romló adatokat mutattak. Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítései csökkentek mind a mennyiséget, mind az értéket tekintve, és ennek következtében a figyelembe vett időszak alatt a (65) preambulumbekezdésben is említetteknek megfelelően 10 százalékpontos csökkenés következett be a piaci részesedésben. A dömpingelt kínai behozatal áralákínálása nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fenntartsa árszintjét az uniós piacon. Ennek következtében a nyereségesség jelentősen romlott, és az alá a szint alá csökkent, amely lehetővé tette volna a szükséges beruházásokat. |
(83) |
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszak alatt jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, meghatározó szereppel bírt az uniós gazdasági ágazatot ért kár okozásában, amit az ágazat rossz pénzügyi helyzete, a figyelembe vett időszak alatt más kármutatók romlása, valamint a piaci részesedés csökkenése tükröz. |
3. Más tényezők hatása
3.1. Más harmadik országokból származó behozatal
(84) |
Az ezen vizsgálatban nem érintett harmadik országokból származó behozatal 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, aminek hatására a figyelembe vett időszakban piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent. Az említett behozatal ára 102 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
(85) |
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumenének és árainak tendenciái a következőképpen alakultak: 9. táblázat
|
(86) |
A más harmadik országból származó behozatal volumene 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, míg az importárak ugyanakkor megduplázódtak. A más harmadik országokból származó behozatal importárai a figyelembe vett időszak egészében jelentősen meghaladták az uniós gazdasági ágazat eladási árait. A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem befolyásolta az okozati összefüggést a megállapított dömping és a Kínából származó dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár között. |
3.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(87) |
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítései 10 %-kal csökkentek, az árak pedig 8 %-kal nőttek. |
(88) |
A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat más harmadik országokba irányuló exportértékesítései ellenére is fennáll a kínai dömpingelt behozatal és az általa okozott kár közötti okozati összefüggés. |
3.3. Kötött felhasználás
(89) |
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználása 56 %-kal nőtt, amit az alábbi táblázat is bemutat: 10. táblázat
|
(90) |
Meg kell azonban jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is rendelkezett mintegy 10 000 és 20 000 tonna közötti szabad kapacitással. Ez azt jelenti, hogy a kötött felhasználásra való áttérés kínai dömpingbehozatal hatására született üzleti döntésnek tekinthető, mivel a nátrium-glükonát alacsony árát tekintve jövedelmezőbb lehet másodlagos termékek gyártása felé fordulni. Az, hogy továbbra is rendelkezésre áll jelentős nagyságú szabad kapacitás a nátrium-glükonát tekintetében, arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat nem törekszik végleg áttérni a másodlagos termékek gyártására, és a másodlagos termékek előállítása a dömpingelt behozatallal szembeni védekezésnek tekinthető. |
(91) |
Következésképpen a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a kötött felhasználás növekedése nem befolyásolta a Kínából származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
3.4. Az uniós felhasználásban végbemenő változások
(92) |
Meg kell jegyezni, hogy az uniós felhasználás 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, ami a végbemenő gazdasági válság következményének is tekinthető. Ezért megvizsgálták, hogy a felhasználásban bekövetkezett csökkenés lehetett-e hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
(93) |
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene azonban ennél sokkal nagyobb mértékben, 21 %-kal esett vissza, míg a kínai behozatal mennyisége ugyanazon időszak alatt 77 %-kal nőtt. A piaci részesedést tekintve ugyanez a tendencia figyelhető meg. Az uniós gazdasági ágazat körülbelül 10 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, miközben a kínai behozatal csaknem megduplázta részesedését: a 2005. évi 12,8 %-ról a vizsgálati időszak alatt 24,9 %-ra nőtt. |
(94) |
A fentieket figyelembe véve ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós fogyasztásban bekövetkező visszaesés önmagában nem tekinthető a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést befolyásoló ténynek. |
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(95) |
A fenti elemzés azt bizonyította, hogy a figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal mennyisége és piaci részesedése jelentős mértékben növekedett, amit jelentékeny mértékű áralákínálás kísért. A Kínából származó, alacsony árú behozatal piaci részesedésének növekedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős csökkenésével esett egybe, ami az árakra gyakorolt leszorító hatással együtt az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségét eredményezte a figyelembe vett időszak alatt. Másfelől pedig azon egyéb tényezők vizsgálata, amelyek az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozhattak, azt mutatta ki, hogy ezek közül egyiknek sem lehetett jelentős negatív hatása. |
(96) |
A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette valamennyi, az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásától, azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a Kínából származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. |
F. UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(97) |
Az alaprendelet 21. cikke alapján az Európai Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennállnak-e kényszerítő okok, amelyek olyan következtetéshez vezetnének, miszerint nem szolgálná az Unió érdekét, ha ebben a konkrét esetben intézkedések foganatosítására kerülne sor. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek felmérésével történt, vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján. |
2. Uniós gazdasági ágazat
2.1. Az intézkedések alkalmazásának vagy alkalmazásuk mellőzésének hatása az uniós gazdasági ágazatra
(98) |
A fentiekben elmagyarázottaknak megfelelően a dömpingelt behozatal hatására a kár az értékesítési volumen és az árak jelentős csökkenésében jelentkezett, ez pedig az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetett. Várható, hogy a dömpingellenes vámok kivetésével az uniós gazdasági ágazat által értékesített száraz nátrium-glükonát volumene és árai nőnének, ami lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy elfogadható szintű nyereségességet érjen el. |
(99) |
A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések alkalmazása helyreállítaná a tisztességes versenyt a piacon. Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesése abból ered, hogy az ágazat nehezen veszi fel a versenyt a Kínából származó olcsó, dömpingelt behozatallal. A dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az uniós gazdasági ágazat várhatóan olyan pozícióba kerülne, hogy az elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerhetné, ami kedvezően hatna nyereségességére. |
(100) |
Ha nem kerül sor intézkedések bevezetésére, az uniós gazdasági ágazat helyzetében további romlás valószínű. A dömpingelt behozatal árlenyomó hatása továbbra is aláásná az uniós gazdasági ágazat összes arra irányuló erőfeszítését, hogy visszatérjen egy jövedelmező szintre. Az intézkedések meghozatalának elmulasztása az uniós gazdasági ágazat hosszú távú jelenlétét sodorná veszélybe. |
(101) |
Következésképpen az intézkedések várhatóan hatékonyan tudnának lehetőséget biztosítani az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgálat során megállapított káros dömping hatásából felépüljön. |
3. Importőrök/kereskedők
(102) |
Öt importőrnek küldtek kérdőívet. Közülük egy sem tanúsított együttműködést a vizsgálatban. |
(103) |
A fentiek alapján ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy az esetleges dömpingellenes intézkedések nagy valószínűséggel nem gyakorolnának jelentős hatást az importőrökre. |
4. Felhasználók
(104) |
23 felhasználónak küldtek kérdőíveket. Mindössze azonban négy felhasználó működött együtt a vizsgálatban, akik közül három használta és közvetlenül Kínából importálta az érintett terméket. E három együttműködő felhasználó közvetlen behozatala a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó száraz nátrium-glükonát összes behozatalának 10 %-át tette ki. A negyedik együttműködő felhasználó nem használta a Kínából importált érintett terméket. |
(105) |
E négy felhasználó (mely Németországban, Franciaországban, illetve az Egyesült Királyságban található) a vegyiparban működik, és széles skálájú termékeket állít elő, melyek némelyikéhez nyersanyagként nátrium-glükonátot használ fel. A nátrium-glükonát átlagosan nem tesz ki jelentős részt a ráfordítási költségekben. A javasolt dömpingellenes vám által kiváltott maximális hatást – feltételezve, hogy az alacsony áremelkedés nem hárítható át a végső fogyasztóra – igen alacsonyra becsülték. Meg kell jegyezni, hogy e vállalatok forgalma a nátrium-glükonát felhasználásával gyártott termékek tekintetében kevesebb mint 5 %-át teszi ki teljes forgalmuknak. |
(106) |
Mindezeket figyelembe véve a Bizottság a benyújtott információk alapján azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása, amennyiben lesz ilyen, valószínűleg nem lesz jelentős hatással a felhasználókra. |
5. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(107) |
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy nincsen olyan kényszerítő ok, ami ezen esetben a dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna. |
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(108) |
Figyelembe véve a dömping, az abból eredő kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében levont ideiglenes következtetéseket, a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozható további károk megelőzése érdekében ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni. |
(109) |
Az intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. |
(110) |
A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyekből fedezhetők az uniós gazdasági ágazat termelési költségei, és amelyek olyan adózás előtti, reális mértékű nyereség elérését teszik lehetővé, amelyet az uniós gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítése révén elérne. A panaszban szereplő, adózás előtti haszonkulcsot ésszerűnek tekintették, és e célra felhasználták. |
(111) |
Ennek alapján kiszámították azt az árat, amely mellett a hasonló termék nem okoz kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt. |
(112) |
A szükséges áremelést ezt követően az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importár és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
(113) |
Az összes többi kínai exportáló gyártó egész országra vonatkozó kármegszüntetési szintjének kiszámítása érdekében emlékeztetni kell arra, hogy az együttműködés szintje alacsony volt. Ezért a kárkülönbözetet a panaszból származó, a vizsgálati időszakra aktualizált adatok alapján számolták ki. |
2. Ideiglenes intézkedések
(114) |
Az előzőek fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint a Kínából származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbik szintjén, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. |
(115) |
A javasolt dömpingellenes vámok a következők:
|
(116) |
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezek a vámok ezért a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az országszerte, „az összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtételekkel szemben) kizárólag az érintett országból származó, a vállalatok és így kifejezetten az említett jogi személyek által előállított termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten, névvel és címmel nem említett bármely más vállalat, többek között a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok által előállított importtermékekre nem ezek a vámtételek vonatkoznak; ezek a termékek az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel hatálya alatt állnak. |
(117) |
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A rendeletet adott esetben az egyedi vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének aktualizálásával ennek megfelelően módosítani kell. |
(118) |
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgált időszakban egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
3. Különleges ellenőrzés
(119) |
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségeknek tulajdonítható – veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes vámok szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben különleges intézkedéseket ítélnek szükségesnek. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban: |
(120) |
A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, az összes többi exportőrre alkalmazott dömpingellenes maradványvám fizetendő. |
(121) |
Amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételeket élvező vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, ez a mennyiségi növekedés esetleg önmagában is úgy ítélhető meg az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mint a kereskedelmi szerkezetnek az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett megváltozása. Ilyen esetben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásával kapcsolatban vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat tárgya, a többi között, annak megállapítása, hogy szükséges-e az egyéni vámtételek eltörlése, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetése. |
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(122) |
A megfelelő adminisztráció érdekében meg kell határozni egy olyan időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül felvették a kapcsolatot, írásban ismertethetik véleményüket, vagy meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges vámok meghatározása céljából újra kell értékelni azokat, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 2918 16 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918160010) alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó, 0023277-9 vámuniós és statisztikai számmal (CUS), valamint 527-07-1 Chemical Abstracts Service (CAS) regisztrációs számmal ellátott nátrium-glükonát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékre vonatkozó, vámkezelés nélküli, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vámtétel a következő:
Vállalat |
Vám |
Kiegészítő TARIC-kód |
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd |
5,6 % |
A972 |
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd |
27,3 % |
A973 |
Az összes többi vállalat |
53,4 % |
A999 |
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtétel azzal a feltétellel alkalmazható, ha a tagállamok vámhatóságainak érvényes kereskedelmi számlát mutatnak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék uniós szabad forgalomba bocsátása az ideiglenes vám összegével egyenértékű biztosíték letétbehelyezéséhez kötött.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikke hat hónapig alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. május 3-án.
a Bizottság részéről
az elnök
José Manuel BARROSO
(1) HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
(2) HL C 188., 2009.8.11., 24. o.
(3) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.
MELLÉKLET
Az 1. cikk (3) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formájú nyilatkozatot:
1. |
A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
2. |
A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az Európai Uniónak exportra értékesített, jelen számlában feltüntetett [mennyiségű] száraz nátrium-glükonátot a (vállalat neve és székhelye) állította elő (kiegészítő TARIC-kód) (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok és a valóságnak megfelelnek. Dátum és aláírás” |