02019R0818 — HU — 03.08.2021 — 001.004
Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/818 RENDELETE (2019. május 20.) (HL L 135, 2019.5.22., 85. o) |
Módosította:
|
|
Hivatalos Lap |
||
Szám |
Oldal |
Dátum |
||
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1150 RENDELETE (2021. július 7.) |
L 249 |
1 |
14.7.2021 |
|
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1151 RENDELETE (2021. július 7.) |
L 249 |
7 |
14.7.2021 |
Helyesbítette:
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/818 RENDELETE
(2019. május 20.)
az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. cikk
Tárgy
A keret az alábbi interoperabilitási elemeket foglalja magában:
az európai keresőportál (ESP);
a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás (közös BMS);
közös személyazonosítóadat-tár (CIR);
a többszörös személyazonosságot észlelő rendszer (MID).
2. cikk
Célkitűzések
Az interoperabilitás biztosítása révén e rendelet célkitűzései a következők:
a külső határokon a határforgalom-ellenőrzések hatékonyságának és eredményességének javítása;
az illegális bevándorlás megelőzéséhez és az ellene folytatott küzdelemhez való hozzájárulás,
hozzájárulás az Unióban a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló uniós térség magas fokú biztonságához, beleértve a tagállamok területén a közbiztonság és a közrend fenntartását és a biztonság védelmét is;
a közös vízumpolitika végrehajtásának javítása;
segítségnyújtás a nemzetközi védelem iránti kérelmek vizsgálatához;
hozzájárulás a terrorista bűncselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és nyomozásához;
a személyazonosságukat igazolni nem tudó ismeretlen személyek vagy természeti katasztrófa, baleset vagy terrortámadás esetén az azonosítatlan emberi maradványok azonosításának elősegítése.
Az (1) bekezdésben említett célokat az alábbiak révén kell megvalósítani:
a személyek helyes azonosításának biztosítása;
a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelemhez való hozzájárulás;
az adatminőség javítása és az uniós információs rendszerekben tárolt adatokra vonatkozó minőségi követelmények harmonizálása az egyes rendszereket szabályozó jogi eszközök adatkezelési követelményeinek, valamint az adatvédelmi előírások és elvek egyidejű tiszteletben tartása mellett;
az uniós információs rendszerek tagállami technikai és operatív végrehajtásának megkönnyítése és támogatása;
az egyes uniós információs rendszerekre vonatkozó adatbiztonsági és adatvédelmi feltételek megerősítése, egyszerűsítése és egységesebbé tétele, a bizonyos adatkategóriák esetében biztosított különös védelem és biztosítékok sérelme nélkül;
a kijelölt hatóságok EES-hez, VIS-hez, ETIAS-hoz és Eurodachoz való hozzáférésének észszerűsítése, a hozzáférés szükséges és arányos feltételeinek biztosítása mellett;
az EES, a VIS, az ETIAS, az Eurodac, a SIS és az ECRIS-TCN céljainak támogatása.
3. cikk
Hatály
4. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„külső határok” : az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 2 ) 2. cikkének 2. pontjában meghatározott külső határok; |
2. |
„határforgalom-ellenőrzés” : az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 11. pontjában meghatározott határforgalom-ellenőrzés; |
3. |
„határforgalom-ellenőrzést végző hatóság” : az a határőr, akit a nemzeti jognak megfelelően határforgalom-ellenőrzés elvégzésére kijelöltek; |
4. |
„felügyeleti hatóságok” : az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében említett felügyeleti hatóság és az (EU) 2016/680 irányelv 41. cikkének (1) bekezdésében említett felügyeleti hatóság; |
5. |
„ellenőrzés” : az adatcsoportok összehasonlításának folyamata, amelynek célja a közölt személyazonosság érvényességének megállapítása (egy az egyhez megfeleltetés); |
6. |
„személyazonosítás” : egy személy személyazonosságának több adatcsoport és adatbázis összehasonlításával történő megállapítása (egy a többhöz megfeleltetés); |
7. |
„alfanumerikus adatok” : betűkből, számokból, speciális karakterekből, szóközökből és központozási jelekből álló adatok; |
8. |
„személyazonosító adatok” : a 27. cikk (3) bekezdésének a)–b) pontjában említett adatok; |
9. |
„ujjnyomatadatok” : ujjnyomatok és látens ujjnyomok képmásai, amelyek egyedi jellegüknek és a bennük foglalt referenciapontoknak köszönhetően lehetővé teszik az adott személy személyazonosságával kapcsolatos pontos és kétséget kizáró összehasonlításokat; |
10. |
„arcképmás” : a személy arcáról készült digitális felvételek; |
11. |
„biometrikus adatok” : az ujjnyomatadatok vagy az arcképmás, vagy mindkettő; |
12. |
„biometrikus sablon” : a biometrikus adatok jellemzőinek leképezése útján nyert matematikai ábrázolás, ami a személyazonosítások és az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges jellegzetességekre korlátozódik; |
13. |
„úti okmány” : útlevél vagy azzal egyenértékű egyéb okmány, amely feljogosítja birtokosát a külső határ átlépésére és vízummal látható el; |
14. |
„útiokmány-adatok” : az úti okmány típusa, száma és a kibocsátó ország, az úti okmány érvényességének lejárati dátuma és az úti okmányt kiállító ország hárombetűs kódja; |
15. |
„uniós információs rendszerek” : az EES, a VIS, az ETIAS, az Eurodac, a SIS és az ECRIS-TCN; |
16. |
„Europol-adatok” : az Europol által az (EU) 2016/794 rendelet 18. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett célból kezelt személyes adatok; |
17. |
„Interpol-adatbázisok” : az Interpol ellopott és elvesztett úti okmányokat tartalmazó adatbázisa (SLTD adatbázis) és az Interpol-körözésben megjelölt úti okmányok adatbázisa (TDAWN adatbázis); |
18. |
„egyezés” : olyan megfelelés megléte, ami a valamely információs rendszerben vagy adatbázisban rögzített vagy rögzítés alatt álló személyes adatok automatizált összehasonlításának eredménye; |
19. |
„rendőri hatóság” : az (EU) 2016/680 irányelv 3. cikkének 7. pontja szerinti illetékes hatóság; |
20. |
„kijelölt hatóságok” : az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 3 ) 3. cikke (1) bekezdésének 26. pontjában, a 2008/633/IB tanácsi határozat ( 4 ) 2. cikke (1) bekezdésének e) pontjában és az (EU) 2018/1240 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 5 ) 3. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott kijelölt hatóságok; |
21. |
„terrorista bűncselekmény” : az a nemzeti jog szerinti bűncselekmény, amely megfelel az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 6 ) említett bűncselekmények valamelyikének, vagy azzal egyenértékű; |
22. |
„súlyos bűncselekmény” : az a bűncselekmény, amely megfelel a 2002/584/IB tanácsi kerethatározat ( 7 ) 2. cikkének (2) bekezdésében említett valamely bűncselekménynek, vagy azzal egyenértékű, amennyiben esetében a nemzeti jog alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább három év szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés; |
23. |
„határregisztrációs rendszer” vagy „EES” : az (EU) 2017/2226 rendelet által létrehozott határregisztrációs rendszer; |
24. |
„vízuminformációs rendszer” vagy „VIS” : a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel ( 8 ) létrehozott vízuminformációs rendszer; |
25. |
„Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer” vagy „ETIAS” : az (EU) 2018/1240 rendelettel létrehozott Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer; |
26. |
„Eurodac” : a 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel ( 9 ) létrehozott Eurodac; |
27. |
„Schengeni Információs Rendszer” vagy „SIS” : az (EU) 2018/1860, az (EU) 2018/1861 és az (EU) 2018/1862 rendelettel létrehozott Schengeni Információs Rendszer; |
28. |
„ECRIS-TCN” : az (EU) 2019/816 rendelettel létrehozott, a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer. |
5. cikk
Megkülönböztetésmentesség és alapvető jogok
A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő kezelése nem eredményezheti a személyek semmilyen fajta, például nemen, fajon, bőrszínen, etnikai vagy társadalmi származáson, genetikai jellemzőkön, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy más véleményen, nemzeti kisebbséghez való tartozáson, vagyoni helyzeten, születésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetését. A személyes adatok kezelése során teljes mértékben tiszteletben kell tartani az emberi méltóságot és sérthetetlenséget, valamint az alapvető jogokat, többek között a magánélet tiszteletben tartására és a személyes adatok védelmére vonatkozó jogot. Különös figyelmet kell fordítani a gyermekekre, az idősekre, a fogyatékossággal élő személyekre és a nemzetközi védelemre szoruló személyekre. A gyermek mindenek felett álló érdekeire kiemelt figyelmet kell fordítani.
II. FEJEZET
Európai keresőportál
6. cikk
Európai keresőportál
Az ESP összetevői:
egy keresőportált is tartalmazó központi infrastruktúra, amely lehetővé teszi az EES, a VIS, az ETIAS, az Eurodac, a SIS, az ECRIS-TCN, valamint az Europol-adatok és az Interpol-adatbázisok egyidejű lekérdezését;
egy biztonságos kommunikációs csatorna az ESP, a tagállamok és az uniós ügynökségek között, amelyek jogosultak az ESP használatára;
egy biztonságos kommunikációs infrastruktúra az ESP és az EES, a VIS, az ETIAS, az Eurodac, a központi SIS, az ECRIS-TCN, az Europol-adatok és az Interpol-adatbázisok között, valamint az ESP és a CIR és a MID központi infrastruktúrái között.
7. cikk
Az európai keresőportál használata
Ezek a tagállami hatóságok és uniós ügynökségek csak az említett uniós információs rendszereket szabályozó jogi eszközökben, az (EU) 2016/794 rendeletben és az e rendeletben meghatározott célokból használhatják az ESP-t és az általa rendelkezésre bocsátott adatokat.
8. cikk
Az európai keresőportál felhasználói számára készült profilok
Az ESP használatának lehetővé tétele érdekében az eu-LISA a tagállamokkal együttműködve a (2) bekezdésben említett technikai részletekkel és hozzáférési jogokkal összhangban profilt hoz létre minden egyes ESP-felhasználói kategória és a lekérdezések célja alapján. Minden egyes profil az uniós és a nemzeti joggal összhangban az alábbi információkat foglalja magában:
a lekérdezéshez használandó adatmezők;
azok az uniós információs rendszerek, Europol-adatok és Interpol-adatbázisok, amelyeket le kell, illetve amelyeket le lehet kérdezni, és amelyek a felhasználónak választ kell, hogy adjanak;
az uniós információs rendszerek, az Europol-adatok és az Interpol-adatbázisok azon konkrét adatai, amelyek lekérdezhetők;
az egyes válaszokban rendelkezésre bocsátható adatkategóriák.
9. cikk
Lekérdezések
A 20. cikk sérelme nélkül az ESP által adott válasznak jeleznie kell, hogy az adatok mely uniós információs rendszerben vagy adatbázisban találhatók meg.
Az ESP nem szolgáltat információkat az olyan uniós információs rendszerekben tárolt olyan adatokról, olyan Europol-adatokról és az olyan Interpol-adatbázisokról, amelyekhez a felhasználónak az alkalmazandó uniós és nemzeti jog szerint nincs hozzáférése.
10. cikk
Naplóvezetés
Az (EU) 2018/1862 rendelet 12. és 18. cikkének, az (EU) 2019/816 rendelet 29. cikkének, valamint az (EU) 2016/794 rendelet 40. cikkének sérelme nélkül, az eu-LISA az ESP-n végzett valamennyi adatkezelési műveletről naplót vezet. A napló az alábbiakat tartalmazza:
a lekérdezést kezdeményező tagállam vagy uniós ügynökség és a használt, ESP profil;
a lekérdezés napja és időpontja;
azon uniós információs rendszerek és Europol-adatok, amelyekben lekérdezést végeztek.
11. cikk
Tartalékeljárások arra az esetre, ha az európai keresőportál használata műszakilag lehetetlen
III. FEJEZET
Közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás
12. cikk
Közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás
A közös BMS a következőkből áll:
olyan központi infrastruktúra, amely az EES, a VIS, a SIS, az Eurodac és az ECRIS-TCN központi rendszereinek helyébe lép, amennyiben tárolja a biometrikus sablonokat és lehetővé teszi a biometrikus adatokkal való kereséseket;
egy biztonságos kommunikációs infrastruktúra a közös BMS, a központi SIS és a CIR között.
13. cikk
Biometrikus sablonok tárolása a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatásban
A közös BMS tárolja a biometrikus sablonokat, amelyeket az alábbi biometrikus adatokból nyer:
az (EU) 2018/1862 rendelet 20. cikke (3) bekezdésének w) és y) pontjában említett adatok, a tenyérnyomatokra vonatkozó adatok kivételével;
az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és (2) bekezdésében említett adatok.
A biometrikus sablonokat a közös BMS logikailag különválasztva tárolja azon információs rendszerek szerint, amelyekből az adatok származnak.
14. cikk
Biometrikus adatok keresése a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatással
A CIR-ben és a SIS-ben tárolt biometrikus adatok keresése céljából a CIR és a SIS a közös BMS-ben tárolt biometrikus sablonokat használja. Biometrikus adatokkal történő lekérdezés az e rendeletben, illetve a 767/2008/EK, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1860, az (EU) 2018/1861, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendeletben előírt célokból végezhető.
15. cikk
Adatmegőrzés a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás keretében
A 13. cikk (1) és (2) bekezdésében említett adatokat kizárólag addig lehet tárolni a közös BMS rendszerben, amíg a megfelelő biometrikus adatokat a CIR vagy a SIS tárolja. Ezeket az adatokat automatikusan törölni kell a közös BMS-ből.
16. cikk
Naplóvezetés
Az (EU) 2018/1862 rendelet 12. és 18. cikkének, valamint az (EU) 2019/816 rendelet 29. cikkének sérelme nélkül, az eu-LISA a közös BMS keretében végzett valamennyi adatkezelési műveletről naplót vezet. A napló az alábbiakat tartalmazza:
a lekérdezést kezdeményező tagállam vagy uniós ügynökség;
a biometrikus sablonok létrehozásával és tárolásával kapcsolatos előzmények;
azon uniós információs rendszerek, amelyekben a közös BMS-ben tárolt biometrikus sablonokkal lekérdezést végeztek;
a lekérdezés napja és időpontja;
a lekérdezés kezdeményezéséhez használt biometrikus adatok típusa;
a lekérdezés eredményei, valamint az eredmény elérésének napja és időpontja.
IV. FEJEZET
Közös személyazonosítóadat-tár
17. cikk
Közös személyazonosítóadat-tár
A CIR a következőkből áll:
egy központi infrastruktúra, amely a 18. cikkben említett adatok tárolásához szükséges mértékben az EES, a VIS, az ETIAS, az Eurodac és az ECRIS-TCN központi rendszereinek helyébe lép;
a CIR és az uniós és nemzeti jog alapján a CIR használatára jogosult tagállamok és uniós ügynökségek közötti biztonságos kommunikációs csatorna;
egy biztonságos kommunikációs infrastruktúra a CIR és az EES, a VIS, az ETIAS, az Eurodac és az ECRIS-TCN között, valamint az ESP, a közös BMS és a MID központi infrastruktúráival.
18. cikk
A közös személyazonosítóadat-tár adatai
19. cikk
Adatok hozzáadása, módosítása és törlése a közös személyazonosítóadat-tárban
20. cikk
Hozzáférés a közös személyazonosítóadat-tárhoz személyazonosítás céljából
A CIR lekérdezését a rendőri hatóság csak az alábbi körülmények között, a (2) és az (5) bekezdésnek megfelelően hajthatja végre:
amennyiben a rendőri hatóság úti okmány vagy az adott személy személyazonosságát hitelt érdemlően igazoló más dokumentum hiányában nem tud azonosítani egy személyt;
amennyiben kétség merül fel a személy által rendelkezésre bocsátott személyazonosító adatokat illetően;
amennyiben kétség merül fel a személy által rendelkezésre bocsátott úti okmány vagy más hitelt érdemlő dokumentum eredetiségét illetően;
amennyiben kétség merül fel az úti okmány vagy más hitelt érdemlő dokumentum birtokosának személyazonosságát illetően; vagy
ha a személy nem tud vagy nem akar együttműködni.
Ilyen lekérdezések 12 év alatti kiskorúak esetében nem végezhetők, kivéve, ha ezt a gyermek mindenek felett álló érdeke megkívánja.
Amennyiben a személy biometrikus adatai nem használhatók, vagy ha az ilyen adatokkal történő lekérdezés sikertelen, a lekérdezést a személy személyazonosító adataival és az útiokmány-adatokkal együttesen, vagy az adott személy által szolgáltatott személyazonosító adatokkal kell elvégezni.
21. cikk
Hozzáférés a közös személyazonosítóadat-tárhoz a többszörös személyazonosság észlelése céljából
22. cikk
A közös személyazonosítóadat-tár lekérdezése terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából
A választ, amely szerint az adott személyre vonatkozóan szerepelnek adatok az Eurodacban, csak arra a célra lehet felhasználni, hogy hozzáférés iránti kérelmet nyújtsanak be az ilyen hozzáférésre vonatkozó megfelelő jogi eszközökben meghatározott feltételekkel és eljárások révén.
Egyezés vagy többszörös egyezés esetén a kijelölt hatóság vagy az Europol teljes körű hozzáférésre vonatkozó kérelmet nyújt be legalább egy olyan információs rendszerhez, amelyből a lekérdezésre adott válasz egyezést jelez.
Ha kivételesen nem nyújtanak be ilyen teljes körű hozzáférésre irányuló kérelmet, a kijelölt hatóságok a kérelem benyújtásának hiányára vonatkozó indokolást visszakereshető módon rögzítik a nemzeti aktában. Az Europol rögzíti az indokolást a megfelelő aktában.
23. cikk
Adatmegőrzés a közös személyazonosítóadat-tárban
24. cikk
Naplóvezetés
Az eu-LISA a CIR-ben végzett, 20. cikk szerinti minden adatkezelési műveletről naplót vezet. A napló az alábbiakat tartalmazza:
a lekérdezést kezdeményező tagállam vagy uniós ügynökség;
a CIR-ben lekérdezést végző felhasználó hozzáférésének célja;
a lekérdezés napja és időpontja;
a lekérdezés kezdeményezéséhez használt adatok típusa;
a lekérdezés eredményei.
Az eu-LISA a CIR-ben végzett, 21. cikk szerinti minden adatkezelési műveletről naplót vezet. A napló az alábbiakat tartalmazza:
a lekérdezést kezdeményező tagállam vagy uniós ügynökség;
a CIR-ben lekérdezést végző felhasználó hozzáférésének célja;
a lekérdezés napja és időpontja;
amennyiben kapcsolat jön létre, a lekérdezés kezdeményezéséhez használt adatok és a lekérdezés eredményei azon uniós információs rendszer megjelölésével, amelyből az adatokat kapták.
Az eu-LISA a CIR-ben végzett, 22. cikk szerinti minden adatkezelési műveletről naplót vezet. A napló az alábbiakat tartalmazza:
a lekérdezés napja és időpontja;
a lekérdezés kezdeményezéséhez használt adatok típusa;
a lekérdezés eredményei;
a CIR-ben lekérdezést végző tagállam vagy uniós ügynökség.
Az ilyen hozzáférés nyomán keletkezett naplókat rendszeresen – hat hónapot meg nem haladó időközönként – ellenőrzi az illetékes felügyeleti hatóság az (EU) 2016/680 rendelet 41. cikkével összhangban, vagy az európai adatvédelmi biztos az (EU) 2016/794 rendelet 43. cikkével összhangban annak vizsgálata céljából, hogy az e rendelet 22. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott eljárásokat követték-e, és teljesültek-e az ott rögzített feltételek.
Ezenkívül a CIR-hez való, 22. cikk szerinti valamennyi hozzáféréssel kapcsolatban minden tagállam naplóban rögzíti a következő adatokat:
a nemzeti ügyiratszám;
a hozzáférés célja;
a nemzeti szabályokkal összhangban a lekérdezést végrehajtó tisztviselő és a lekérdezést elrendelő tisztviselő egyedi felhasználói azonosítója.
V. FEJEZET
A többszörös személyazonosságot észlelő rendszer
25. cikk
A többszörös személyazonosságot észlelő rendszer
A MID a következőkből áll:
a kapcsolatokat és az uniós információs rendszerekre való hivatkozásokat tároló központi infrastruktúra;
egy biztonságos kommunikációs infrastruktúra, amely a többszörös személyazonosságot felismerő rendszert összekapcsolja a SIS-szel, valamint az ESP és a CIR központi infrastruktúráival.
26. cikk
Hozzáférés a többszörös személyazonosságot észlelő rendszerhez
A különböző személyazonosságok 29. cikkben említett manuális ellenőrzése céljából a MID-ben tárolt, a 34. cikkben említett adatokhoz az alábbiaknak kell hozzáférést adni:
a figyelmeztető jelzést az (EU) 2018/1862 rendelettel összhangban létrehozó vagy frissítő tagállam SIRENE-irodája;
az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatóságai, amikor azok az (EU) 2019/816 rendelet 5. vagy 9. cikkével összhangban adatokat visznek be vagy módosítanak az ECRIS-TCN-ben.
27. cikk
A többszörös személyazonosság észlelése
A többszörös személyazonosság észlelése céljából keresést kell kezdeményezni a CIR-ben és a SIS-ben, ha:
a SIS-ben az (EU) 2018/1862 rendelet VI–X. fejezetével összhangban egy személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést hoznak létre vagy frissítenek;
az ECRIS-TCN-ben az (EU) 2019/816 rendelet 5. vagy 9. cikkével összhangban adatrekordot rögzítenek vagy frissítenek;
A (2) bekezdésben említett folyamaton túlmenően a CIR és a központi SIS az ESP-t használja a központi SIS-ben, illetve a CIR-ben tárolt adatok lekérdezésére a következő adatok felhasználásával:
vezetéknevek, utónevek, születési nevek, korábban használt nevek és álnevek, születési hely, születési idő, nem és állampolgárságok az (EU) 2018/1862 rendelet 20. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint;
vezetéknév (családi név), utónevek (kereszt), születési idő, születési hely (város és ország), állampolgárság vagy állampolgárságok és nem az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint.
28. cikk
A többszörös azonosság észlelésére irányuló vizsgálat eredményei
Amennyiben a lekérdezés többszörös egyezést eredményez, az egymással egyezést mutató összes adat között kapcsolat jön létre. Ha az adatokat előzőleg már összekapcsolták, a meglévő kapcsolatot ki kell terjeszteni a lekérdezés kezdeményezéséhez használt adatokra.
29. cikk
A különböző személyazonosságok manuális ellenőrzése és a felelős hatóságok
A (2) bekezdés sérelme nélkül, a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság a következő:
a tagállam SIRENE-irodája azon egyezések vonatkozásában, amelyek a SIS figyelmeztető jelzésnek az (EU) 2018/1862 rendelet szerinti létrehozása vagy frissítése során következtek be;
az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatóságai, az (EU) 2019/816 rendelet 5. vagy 9. cikkével összhangban adatoknak az ECRIS-TCN-be történő bevitelekor vagy azok módosításakor bekövetkezett egyezések vonatkozásában.
A MID a személyazonosságot megerősítő dossziéban megjelöli a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóságot.
A személyazonosságot megerősítő dossziéban szereplő, különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság a figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam SIRENE-irodája, amennyiben kapcsolatot hoznak létre az alábbi adatokkal:
átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésben szereplő adatok, az (EU) 2018/1862 rendelet 26. cikkének megfelelően;
eltűnt vagy különleges bánásmódot igénylő személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésben szereplő adatok, az (EU) 2018/1862 rendelet 32. cikkének megfelelően;
bírósági eljárásban való közreműködés céljából keresett személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésben szereplő adatok, az (EU) 2018/1862 rendelet 34. cikkének megfelelően;
rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából keresett személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésben szereplő adatok, az (EU) 2018/1862 rendelet 36. cikkének megfelelően.
30. cikk
Sárga kapcsolat
Ha különböző személyazonosságok manuális ellenőrzésére még nem került sor, a két vagy több uniós információs rendszerben szereplő adatok közötti kapcsolatot a következő esetek bármelyikében sárga kapcsolatként kell besorolni:
az összekapcsolt adatok azonos biometrikus adatokat, de hasonló vagy eltérő személyazonosító adatokat tartalmaznak;
az összekapcsolt adatok eltérő személyazonosító adatokat, de azonos útiokmány-adatokat tartalmaznak, és legalább az uniós információs rendszerek egyike nem tartalmaz az érintett személyre vonatkozó biometrikus adatokat;
az összekapcsolt adatok azonos személyazonosító adatokat, de eltérő biometrikus adatokat tartalmaznak;
az összekapcsolt adatok hasonló vagy eltérő személyazonosító adatokat azonos útiokmány-adatokat, de eltérő biometrikus adatokat tartalmaznak.
31. cikk
Zöld kapcsolat
A két vagy több uniós információs rendszerből származó adatok közötti kapcsolatot zöldnek kell minősíteni, ha:
az összekapcsolt adatok eltérő biometrikus adatokat, de azonos személyazonosító adatokat tartalmaznak, és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság arra a megállapításra jutott, hogy az összekapcsolt adatok két különböző személyt jelölnek;
az összekapcsolt adatok eltérő biometrikus adatokat, hasonló vagy eltérő személyazonosító adatokat és azonos útiokmány-adatokat tartalmaznak, és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság arra a megállapításra jutott, hogy az összekapcsolt adatok két különböző személyt jelölnek;
az összekapcsolt adatok eltérő személyazonosító adatokat, de azonos útiokmány-adatokat tartalmaznak, és az uniós információs rendszerek közül legalább az egyik nem tartalmazza az érintett személyre vonatkozó biometrikus adatokat, és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság arra a megállapításra jutott, hogy az összekapcsolt adatok két különböző személyt jelölnek.
32. cikk
Vörös kapcsolat
A két vagy több uniós információs rendszerben szereplő adatok közötti kapcsolatot a következő esetek bármelyikében vörös kapcsolatként kell besorolni:
az összekapcsolt adatok azonos biometrikus adatokat, de hasonló vagy eltérő személyazonosító adatokat tartalmaznak, és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság arra a megállapításra jutott, hogy az összekapcsolt adatok – nem indokolt módon – ugyanazt a személyt jelölik;
az összekapcsolt adatok azonos, hasonló vagy eltérő személyazonosító adatokat, azonos útiokmány-adatokat, de eltérő biometrikus adatokat tartalmaznak, és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság arra a megállapításra jutott, hogy ezek az adatok két különböző személyt jelölnek, akik közül legalább az egyik nem indokolt módon ugyanazt az úti okmányt használja;
az összekapcsolt adatok azonos személyazonosító adatokat, de eltérő biometrikus adatokat tartalmaznak, és az úti okmány-adatok eltérőek vagy nem állnak rendelkezésre, és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság arra a megállapításra jutott, hogy ezek az adatok nem indokolt módon két különböző személyt jelölnek;
az összekapcsolt adatok eltérő személyazonosító adatokat, de azonos útiokmány-adatokat tartalmaznak, az uniós információs rendszerek közül legalább az egyik nem tartalmaz az érintett személyre vonatkozó biometrikus adatokat, és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság arra a megállapításra jutott, hogy ezek az adatok nem indokolt módon ugyanazt a személyt jelölik.
Ha egy, a CIR-hez vagy a SIS-hez hozzáféréssel rendelkező tagállami hatóságnak vagy uniós ügynökségnek arra utaló bizonyítéka van, hogy a MID-ben hibásan rögzítették a vörös kapcsolatot, vagy hogy az adatokat a MID-ben, a CIR-ben vagy a SIS-ben e rendeletet megsértve kezelték, az említett hatóság vagy ügynökség ellenőrzi a CIR-ben és a SIS-ben tárolt vonatkozó adatokat és:
amennyiben a kapcsolat a 29. cikk (2) bekezdésében említett SIS figyelmeztető jelzések egyikéhez kapcsolódik, haladéktalanul tájékoztatja a SIS figyelmeztető jelzést kibocsátó tagállam illetékes SIRENE-irodáját;
minden más esetben haladéktalanul helyesbíti vagy törli a MID-ből a kapcsolatot.
Amennyiben a SIRENE-irodával az első albekezdés a) pontja alapján felveszik a kapcsolatot, az iroda ellenőrzi a tagállam hatósága vagy az uniós ügynökség által benyújtott bizonyítékot, és adott esetben haladéktalanul helyesbíti vagy törli a kapcsolatot a MID-ből.
A bizonyítékot megszerző tagállami hatóság haladéktalanul tájékoztatja a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős tagállami hatóságot a vörös kapcsolat esetleges releváns helyesbítéséről vagy törléséről.
33. cikk
Fehér kapcsolat
A két vagy több uniós információs rendszerben szereplő adatok közötti kapcsolatot a következő esetek bármelyikében fehér kapcsolatként kell besorolni:
az összekapcsolt adatok azonos biometrikus adatokat és azonos vagy hasonló személyazonosító adatokat tartalmazzák;
az összekapcsolt adatok azonos vagy hasonló személyazonosító adatokat, azonos útiokmány-adatokat tartalmaznak, és legalább az uniós információs rendszerek egyike nem tartalmaz az érintett személyre vonatkozó biometrikus adatokat;
az összekapcsolt adatok azonos biometrikus adatokat, azonos útiokmány-adatokat, és hasonló személyazonosító adatokat tartalmaznak;
az összekapcsolt adatok azonos biometrikus adatokat, de hasonló vagy eltérő személyazonosító adatokat tartalmaznak, és a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság arra a megállapításra jutott, hogy az összekapcsolt adatok– indokolt módon– ugyanazt a személyt jelölik;
34. cikk
A személyazonosságot megerősítő dosszié
A személyazonosságot megerősítő dosszié a következő adatokat tartalmazza:
a 30–33. cikkben szereplő kapcsolatok,
hivatkozás azokra az uniós információs rendszerekre, amelyekben az összekapcsolt adatok szerepelnek;
egységes azonosító szám, amely lehetővé teszi az összekapcsolt adatok lehívását a megfelelő uniós információs rendszerekből;
a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért felelős hatóság;
a kapcsolat létrehozásának vagy bármely frissítésének időpontja.
35. cikk
Adatmegőrzés a többszörös személyazonosságot észlelő rendszerben
A személyazonosságot megerősítő dossziékat és az azokban szereplő adatokat – beleértve a kapcsolatokat is – csak addig lehet tárolni a MID-ben, amíg az összekapcsolt adatok szerepelnek két vagy több uniós információs rendszerben. Ezeket az adatokat automatikusan törölni kell a MID-ből.
36. cikk
Naplóvezetés
Az eu-LISA-nak a MID-ben végzett összes adatkezelési műveletről naplót kell vezetnie. A napló az alábbiakat tartalmazza:
a lekérdezést kezdeményező tagállamot;
a felhasználó hozzáférésének célját;
a lekérdezés napját és időpontját;
a lekérdezés kezdeményezéséhez használt adatok típusát;
az összekapcsolt adatokra való utalást;
a személyazonosságot megerősítő dosszié előzményeit.
VI FEJEZET
Az interoperabilitást támogató intézkedések
37. cikk
Adatminőség
Kizárólag a minőségi minimumkövetelményeknek megfelelő adatok vihetők be a SIS-be, az Eurodacba, az ECRIS-TCN-be, a közös BMS-be, a CIR-be és a MID-be.
A Bizottság továbbítja az értékelő jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az európai adatvédelmi biztosnak, az Európai Adatvédelmi Testületnek és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének, amelyet a 168/2007/EK tanácsi rendelet ( 10 ) hozott létre.
38. cikk
Egységes üzenetformátum
39. cikk
A jelentések és statisztikák központi adattára
A CRRS-ben szereplő adatok nem tehetik lehetővé az egyének azonosítását.
A CRRS a következő elemekből áll:
az adatok anonimizálásához szükséges eszközök;
az anonim adatok adattárából álló központi infrastruktúra;
egy biztonságos kommunikációs infrastruktúra a CRRS-nek a SIS-szel, az Eurodac-kal és az ECRIS-TCN-nel, valamint a közös BMS-szel, a CIR-rel és a MID központi infrastruktúráival való összekapcsolása céljából.
VII. FEJEZET
Adatvédelem
40. cikk
Az adatkezelő
Az adatok MID keretében történő kezelése tekintetében:
a személyes adatok ETIAS központi egysége általi feldolgozása tekintetében az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség tekintendő az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 8. pontja szerinti adatkezelőnek;
a személyazonosságot megerősítő dossziéhoz adatokat hozzáadó vagy abban adatokat módosító tagállami hatóságok tekintendők az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 7. pontja vagy az (EU) 2016/680 irányelv 3. cikkének 8. pontja szerinti adatkezelőknek, és felelősek a személyes adatok MID-ben történő kezeléséért.
41. cikk
Az adatfeldolgozó
A közös BMS-ben, a CIR-ben és a MID-ben tárolt személyes adatok kezelése tekintetében az eu-LISA minősül az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikke 12. pontjának a) alpontja szerinti adatfeldolgozónak.
42. cikk
Az adatkezelés biztonsága
Az eu-LISA különösen elfogadja a szükséges intézkedéseket, többek között egy biztonsági tervet, egy üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-elhárítási tervet annak érdekében, hogy:
fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által;
megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését az adatkezelő eszközökhöz és berendezésekhez;
megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását;
megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét és a rögzített személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését;
megakadályozza az adatok jogosulatlan kezelését, valamint jogosulatlan másolását, módosítását vagy törlését;
megakadályozza az automatizált adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát;
biztosítsa, hogy az interoperabilitási elemekhez való hozzáférésre jogosult személyek csak a hozzáférési jogosultságuk körébe tartozó adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel;
biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani;
biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy ki, mikor, mely adatokat és milyen célból kezelt az interoperabilitási elemekben;
megakadályozza a személyes adatoknak az interoperabilitási elemekbe vagy azokból történő továbbítása vagy adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén;
biztosítsa, hogy üzemzavar esetén helyreállítható legyen a telepített rendszerek normál működése;
garantálja a megbízhatóságot azzal, hogy biztosítja, hogy az interoperabilitási elemek működése során fellépő hibákat minden esetben megfelelően bejelentik;
figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében, továbbá az új technológiai fejlesztések fényében értékelje az említett biztonsági intézkedéseket.
43. cikk
Biztonsági incidensek
Az (EU) 2018/1725 rendelet 34. és 35. cikkének és az (EU) 2016/794 rendelet 34. cikkének sérelme nélkül az ETIAS központi egysége és az Europol haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot az eu-LISA-t és az európai adatvédelmi biztost valamennyi biztonsági incidensről.
Az interoperabilitási elemek központi infrastruktúráját érintő biztonsági incidens esetén az eu-LISA haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és az európai adatvédelmi biztost.
44. cikk
Önellenőrzés
A tagállamok és a releváns uniós ügynökségek biztosítják, hogy az interoperabilitási elemekhez való hozzáférésre jogosult valamennyi hatóság megtegye az e rendeletnek való megfelelése nyomon követéséhez szükséges intézkedéseket, és szükség esetén együttműködjön a felügyeleti hatósággal.
A 40. cikk szerinti adatkezelők megteszik a szükséges intézkedéseket az adatkezelés e rendelet szerinti megfelelőségének figyelemmel kísérésére, többek a 10., a 16., a 24. és a 36. cikkben említett naplók gyakori ellenőrzése révén, és szükség esetén együttműködnek a felügyeleti hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal.
45. cikk
Szankciók
A tagállamok biztosítják, hogy az adatokkal való visszaélésre és az adatok e rendeletbe ütköző kezelésére és megosztására a nemzeti joggal összhangban büntetőszankciók vonatkozzanak. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
46. cikk
Felelősség
A kártérítéshez való jog, valamint az adatkezelőnek vagy adatfeldolgozónak az (EU) 2016/679 rendelet, az (EU) 2016/680 irányelv és az (EU) 2018/1725 rendelet értelmében fennálló felelősségének sérelme nélkül:
minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely jogellenes személyesadat-kezelési műveletből vagy bármilyen egyéb, e rendelettel összeegyeztethetetlen tagállami intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért az adott tagállamtól kártérítésre jogosult;
minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely az Europol, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség vagy az eu-LISA e rendelettel összeegyeztethetetlen intézkedéséből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért kártérítésre jogosult az adott ügynökségtől.
Az érintett tagállam, az Europol, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség vagy az eu-LISA teljes mértékben vagy részben mentesül az első albekezdés szerinti felelőssége alól, ha bizonyítja, hogy a kárt előidéző eseményért nem felelős.
47. cikk
A tájékoztatáshoz való jog
48. cikk
A MID-ben tárolt személyes adatokhoz kapcsolódó hozzáférési, helyesbítési és törlési jog, valamint az adatok kezelésének korlátozása
49. cikk
Webportál
50. cikk
Személyes adatok közlése harmadik országokkal, nemzetközi szervezetekkel és magánfelekkel
A 767/2008/EK rendelet 31. cikkének, az (EU) 2016/794 rendelet 25. és 26. cikkének, az (EU) 2017/2226 rendelet 41. cikkének, az (EU) 2018/1240 rendelet 65. cikkének, valamint az Interpol-adatbázisok ESP-n keresztüli, e rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő, olyan lekérdezésének sérelme nélkül, amely megfelel az (EU) 2018/1725 rendelet V. fejezetében és az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezetében foglalt rendelkezéseknek, az interoperabilitási elemekben tárolt, kezelt vagy azokon keresztül elért személyes adatok nem továbbíthatók és nem tehetők elérhetővé harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy magánfelek számára.
51. cikk
A felügyeleti hatóságok által gyakorolt felügyelet
Az említett felügyeleti hatóságok évente közzéteszik a személyes adatok helyesbítésére, törlésére vagy kezelésének korlátozására irányuló kérelmek számát, a kérelmek nyomán hozott intézkedéseket, valamint az érintett személyek kérelme nyomán végzett helyesbítések, törlések és az adatkezelés korlátozásainak számát.
52. cikk
Az európai adatvédelmi biztos általi ellenőrzések
Az európai adatvédelmi biztos gondoskodik arról, hogy az eu-LISA, az ETIAS központi egysége és az Europol által e rendelet alkalmazásában végzett személyesadat-kezelési műveleteket a vonatkozó nemzetközi ellenőrzési standardok alapján legalább négyévente ellenőrizzék. Az ellenőrzésről készült jelentést meg kell küldeni az Európai Parlament, a Tanács, az eu-LISA, a Bizottság, a tagállamok és az érintett uniós ügynökség számára. Az eu-LISA, az ETIAS központi egysége és az Europol a jelentések elfogadása előtt lehetőséget kap észrevételeinek megtételére.
Az eu-LISA, az ETIAS központi egysége és az Europol az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsátja a kért információkat, hozzáférést biztosít az európai adatvédelmi biztos számára minden általa igényelt dokumentumhoz és a 10., a 16., a 24. és a 36. cikkben említett naplóihoz, valamint mindenkor lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az eu-LISA összes létesítményébe történő bejutást.
53. cikk
A felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos közötti együttműködés
VIII. FEJEZET
Feladatkörök
54. cikk
Az eu-LISA feladatai a tervezési és fejlesztési szakaszban
A 62. cikk sérelme nélkül az eu-LISA nem férhet hozzá az ESP-n, a közös BMS-en, a CIR-en vagy a MID-en keresztül kezelt személyes adatokhoz.
Az eu-LISA meghatározza az interoperabilitási elemek – ideértve azok kommunikációs infrastruktúráját is – fizikai felépítését, valamint a központi infrastruktúra és a biztonságos kommunikációs infrastruktúra tekintetében a műszaki előírásokat és azok továbbfejlesztését is, amelyeket a Bizottság kedvező véleményétől függően az igazgatótanács fogad el. Az eu-LISA továbbá minden olyan kiigazítást végrehajt a SIS-ben, az Eurodacban vagy az ECRIS-TCN-ben, amelyre az interoperabilitás megteremtéséhez, valamint az e rendeletben foglaltaknak megfelelően szükség van.
Az eu-LISA e rendelet hatálybalépését, valamint a 8. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (7) bekezdésében, a 28. cikk (5) és (7) bekezdésében, a 37. cikk (4) bekezdésében, a 38. cikk (3) bekezdésében, a 39. cikk (5) bekezdésében, a 43. cikk (5) bekezdésében és a 74. cikk (10) bekezdésében előírt intézkedéseknek a Bizottság általi elfogadását követően a lehető leghamarabb kifejleszti és végrehajtja az interoperabilitási elemeket.
A fejlesztésnek a műszaki előírások kidolgozását és végrehajtását, a tesztelést és az átfogó projektmenedzsmentet és -koordinációt kell magában foglalnia.
A programirányítási tanács minden hónapban írásban beszámol az eu-LISA igazgatótanácsának a projekt előrehaladásáról. A programirányítási tanács nem rendelkezik döntéshozatali hatáskörrel, és az eu-LISA igazgatótanácsának tagjait nem képviselheti.
Az eu-LISA igazgatótanácsa meghatározza a programirányítási tanács eljárási szabályzatát, amely különösen a következőkről rendelkezik:
az elnökség;
az ülések helyszíne;
az ülések előkészítése;
a szakértők részvétele az üléseken;
az igazgatótanácsban részt nem vevő tagállamok teljes körű tájékoztatását biztosító kommunikációs tervek.
Az elnöki tisztet egy olyan tagállamnak kell betöltenie, amelyre nézve az uniós jog értelmében teljes mértékben kötelezőek valamennyi uniós információs rendszer tekintetében a rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogi eszközök, és amely rész fog venni az interoperabilitási elemekben.
A programirányítási tanács tagjainak valamennyi utazási és ellátási költségét az eu-LISA fedezi, és az eu-LISA eljárási szabályzatának 10. cikkét értelemszerűen alkalmazni kell. A programirányítási tanács titkárságát az eu-LISA biztosítja.
A 71. cikkben említett, interoperabilitással foglalkozó tanácsadó csoport rendszeresen ülésezik mindaddig, amíg az interoperabilitási elemek meg nem kezdik a működést. A tanácsadó csoport minden ülés után beszámol a programirányítási tanácsnak. A tanácsadó csoport biztosítja a programirányítási tanács tevékenységét támogató műszaki szakértelmet, valamint nyomon követi a tagállami előkészületek alakulását.
55. cikk
Az eu-LISA feladatköre az üzemeltetés megkezdését követően
Az interoperabilitási elemek műszaki irányítása magában foglal minden olyan feladatot és műszaki megoldást, amely a hét minden napján, napi 24 órában, e rendelettel összhangban az interoperabilitási elemek működtetéséhez és a tagállamok és az uniós ügynökségek számára megszakításmentes szolgáltatások nyújtásához szükséges, ideértve azokat a karbantartási munkákat és technikai fejlesztéseket, amelyek az elemek megfelelő műszaki minőségű, a műszaki előírásoknak eleget tévő működéséhez szükségesek, mindenekelőtt a központi infrastruktúrákban történő lekérdezések válaszideje tekintetében.
Az interoperabilitási elemek mindegyikét oly módon kell fejleszteni és kezelni, hogy biztosított legyen a gyors, zökkenőmentes, hatékony és ellenőrzött hozzáférés ezen elemekhez és a MID-ben, a közös BMS-ben és a CIR-ben tárolt adatokhoz, valamint a tagállami hatóságok és az uniós ügynökségek operatív igényeinek megfelelő válaszidő.
Az 62. cikk sérelme nélkül, az eu-LISA nem férhet hozzá az ESP-n, a közös BMS-n, a CIR-en és a MID-en keresztül kezelt személyes adatokhoz.
56. cikk
A tagállamok feladatai
Az egyes tagállamok felelősek:
az ESP és a CIR kommunikációs infrastruktúrájához való kapcsolódásért;
a meglévő nemzeti rendszereknek és infrastruktúráknak az ESP-vel, a CIR-rel és a MID-del történő integrálásáért;
a meglévő nemzeti infrastruktúrájuk szervezéséért, irányításáért, működtetéséért és karbantartásáért, valamint annak az interoperabilitási elemekkel való összekapcsolásáért;
az illetékes nemzeti hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya számára az e rendelettel összhangban az ESP-hez, a CIR-hez és a MID-hez biztosított hozzáférés irányításáért és részletes szabályozásáért, valamint a személyi állomány e tagjairól és azok profiljáról összeállítandó lista elkészítéséért és rendszeres frissítésért;
a CIR-hez személyazonosítás céljából történő hozzáférést lehetővé tévő, a 20. cikk (5) és (6) bekezdésében említett jogalkotási intézkedések elfogadásáért;
a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért, a 29. cikkben említettek szerint;
az uniós jogban meghatározott adatminőségi követelményeknek való megfelelésért;
az egyes uniós információs rendszerek szabályainak való maradéktalan megfelelésért a személyes adatok biztonságának és sértetlenségének biztosítása érdekében;
a Bizottságnak a 37. cikk (5) bekezdésében említett, az adatminőségre vonatkozó értékelő jelentésében feltárt hiányosságok orvoslásáért.
57. cikk
Az Europol feladatai
58. cikk
Az ETIAS központi egységének feladatai
Az ETIAS központi egysége felelős:
a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzéséért a 29. cikkel összhangban;
az EES-ben, a VIS-ben, az Eurodacban és a SIS-ben tárolt adatok körében a többszörös személyazonosság észlelését célzó, a 65. cikkben említett ellenőrzés elvégzéséért.
IX. FEJEZET
Egyéb uniós eszközök módosításai
59. cikk
Az (EU) 2018/1726 rendelet módosításai
Az (EU) 2018/1726 rendelet a következőképpen módosul:
A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„12. cikk
Adatminőség
A 19. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:
a bekezdés a következő ponttal egészül ki:
„eea) elfogadja az interoperabilitási elemek fejlesztésének helyzetéről szóló jelentéseket az (EU) 2019/817 rendelet 78. cikkének (2) bekezdése és az (EU) 2019/818 rendelet 74. cikkének (2) bekezdése alapján.”
az ff) pont helyébe a következő szöveg lép:
„ff) elfogadja a SIS II műszaki működéséről szóló jelentéseket az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( *3 ) 60. cikkének (7) bekezdése és az (EU) 2018/1862 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( *4 ) 74. cikkének (8) bekezdése szerint, a VIS műszaki működéséről szóló jelentéseket a 767/2008/EK rendelet 50. cikkének (3) bekezdése és a 2008/633/IB határozat 17. cikkének (3) bekezdése szerint, az EES műszaki működéséről szóló jelentéseket az (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (4) bekezdése szerint, az ETIAS műszaki működéséről szóló jelentéseket az (EU) 2018/1240 rendelet 92. cikkének (4) bekezdése szerint, az ECRIS-TCN és az ECRIS referenciaalkalmazás műszaki működéséről szóló jelentéseket az (EU) 2019/816 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( *5 ) 36. cikkének (8) bekezdése szerint, valamint az interoperabilitási elemek műszaki működéséről szóló jelentéseket az (EU) 2019/817 rendelet 78. cikkének (3) bekezdése és az (EU) 2019/818 rendelet 74. cikkének (3) bekezdése szerint;
a hh) pont helyébe a következő szöveg lép:
„hh) hivatalos észrevételeket fogad el az európai adatvédelmi biztosnak az (EU) 2018/1861 rendelet 56. cikkének (2) bekezdése, a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése, a 603/2013/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdése, valamint az (EU) 2017/2226 rendelet 56. cikkének (2) bekezdése, az (EU) 2018/1240 rendelet 67. cikke, továbbá az (EU) 2019/816 rendelet 29. cikkének (2) bekezdése, az (EU) 2019/817 rendelet és az (EU) 2019/818 rendelet 52. cikke szerinti vizsgálatokról szóló jelentéseivel kapcsolatban, valamint biztosítja e vizsgálatok megfelelő nyomon követését;”
az mm) pont helyébe a következő szöveg lép:
„mm) biztosítja az (EU) 2018/1861 rendelet 41. cikkének (8) bekezdése és az (EU) 2018/1862 rendelet 56. cikkének (7) bekezdése értelmében a SIS-ben tárolt adatok közvetlen keresésére jogosult illetékes hatóságok jegyzékének, valamint a (EU) 2018/1861 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése, illetve az (EU) 2018/1862 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján a SIS (N.SIS) nemzeti rendszerek és a SIRENE-irodák jegyzékének, továbbá az (EU) 2017/2226 rendelet 65. cikkének (2) bekezdése szerinti illetékes hatóságok listájának, az (EU) 2018/1240 rendelet 87. cikkének (2) bekezdése szerinti illetékes hatóságok listájának, az (EU) 2019/816 rendelet 34. cikkének (2) bekezdése szerinti központi hatóságok listájának, valamint az (EU) 2019/817 rendelet 71. cikkének (1) bekezdése és az (EU) 2019/818 rendelet 67. cikkének (1) bekezdése szerinti hatóságok jegyzékének évenkénti közzétételét;”.
A 22. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein, amikor a SIS-t érintő, az (EU) 2016/1624 rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden.
Az Europol megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács azon ülésein is, amikor a VIS-t érintő, a 2008/633/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos vagy az Eurodacot érintő, a 603/2013/EU rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden.
Az Europol megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács azon ülésein, amikor az EES-t érintő, az (EU) 2017/2226 rendelet alkalmazásával kapcsolatos vagy az ETIAS-t érintő, az (EU) 2018/1240 rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden.
Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein, amikor az ETIAS-t érintő, az (EU) 2018/1240 rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden.
Az Eurojust, az Europol és az Európai Ügyészség megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein, amikor az (EU) 2019/816 rendelettel kapcsolatos kérdés van napirenden.
Az Europol, Eurojust és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein, amikor az (EU) 2019/817 rendelettel, valamint az (EU) 2019/818 rendeletettel kapcsolatos kérdés van napirenden.
Az igazgatótanács az üléseire megfigyelőként meghívhat bárkit, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot.”
A 24. cikk (3) bekezdésének p) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„p) a tisztviselők személyzeti szabályzata 17. cikkének sérelme nélkül, megállapítja a titoktartási követelményeket annak érdekében, hogy megfeleljenek az 1987/2006/EK rendelet 17. cikkének, a 2007/533/IB határozat 17. cikkének, a 767/2008/EK rendelet 26. cikke (9) bekezdésének, továbbá a 603/2013/EU rendelet 4. cikke (4) bekezdésének; az (EU) 2017/2226 rendelet 37. cikke (4) bekezdésének, az (EU) 2018/1240 rendelet 74. cikke (2) bekezdésének, az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikke (16) bekezdésének, valamint az (EU) 2019/817 rendelet és az (EU) 2019/818 rendelet 55. cikke (2) bekezdésének;”.
A 27. cikk a következőképpen módosul:
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
Az Europol képviselőt nevezhet ki továbbá a VIS, az Eurodac és az EES-ETIAS tanácsadó csoportba.
Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség kinevezhet továbbá egy képviselőt az EES-ETIAS tanácsadó csoportba.
Az Eurojust, az Europol és az Európai Ügyészség szintén kinevezhet egy-egy képviselőt az ECRIS-TCN-nel foglalkozó tanácsadó csoportba.
Az Europol, az Eurojust, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség kinevezhet egy-egy képviselőt az interoperabilitással foglalkozó tanácsadó csoportba.”
60. cikk
Az (EU) 2018/1862 rendelet módosításai
Az (EU) 2018/1862 rendelet a következőképpen módosul:
A 3. cikk a következő pontokkal egészül ki:
„18. |
»ESP« : az (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( *6 ) 6. cikkének (1) bekezdésével létrehozott európai keresőportál;”; |
19. |
»közös BMS« : az (EU) 2019/818 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésével létrehozott közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás; |
20. |
»CIR« : az (EU) 2019/818 rendelet 17. cikkének (1) bekezdésével létrehozott közös személyazonosítóadat-tár; |
21. |
»MID« : az (EU) 2019/818 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével létrehozott, többszörös személyazonosságot észlelő rendszer; |
A 4. cikk a következőképpen módosul:
az (1) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:
az egyes tagállamok nemzeti rendszere (a továbbiakban: N.SIS), amely a SIS központi rendszerrel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll, ideértve legalább egy nemzeti vagy közös tartalék N.SIS-hez;
a CS-SIS, a tartalék CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (a továbbiakban: kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS-adatok, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében említett SIRENE-irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez; és
egy biztonságos kommunikációs infrastruktúra a CS-SIS, illetve az ESP, a közös BMS és a MID központi infrastruktúrái között.”;
a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
A 12. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ESP-n keresztül a személyes adatokhoz való minden hozzáférést szintén naplózzák a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzése, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, az önellenőrzés, továbbá az adatok sértetlensége és biztonsága érdekében.”
A 44. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:
a különböző személyazonosságok ellenőrzése és a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem az (EU) 2019/818 rendelet V. fejezetének megfelelően.”
A 74. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
Az eu-LISA lehetőséget nyújt a Bizottságnak és az e cikk (6) bekezdésben említett szerveknek arra, hogy személyre szabott jelentéseket és statisztikákat kérjenek le. Kérelemre az eu-LISA az (EU) 2019/818 rendelet 39. cikkével összhangban jelentéstételi és statisztikai célból hozzáférést biztosít a tagállamok, a Bizottság, az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség számára a központi adattárhoz.”
61. cikk
Az (EU) 2019/816 rendelet módosításai
Az (EU) 2019/816 rendelet a következőképpen módosul:
Az 1. cikk a következő ponttal egészül ki:
„c) megállapítja azokat a feltételeket, amelyek mellett az ECRIS-TCN hozzájárul az ECRIS-TCN-ben az (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( *7 ) 20. cikke alkalmazásában és az abban foglalt feltételek mellett nyilvántartott személyek helyes azonosításának megkönnyítéséhez és elősegítéséhez, azáltal, hogy a CIR-ben személyazonosító adatokat, útiokmány adatokat és biometrikus adatokat tárol.
A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„2. cikk
Hatály
Ez a rendelet a tagállamokban hozott ítéletek hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok személyazonosító adatainak az ítélethozatal szerinti tagállamok azonosítása céljából történő kezelésére alkalmazandó. Az 5. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja kivételével e rendelet harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó rendelkezéseit azokra az uniós polgárokra is alkalmazni kell, akik valamely harmadik ország állampolgárságával is rendelkeznek és a tagállamokban hozott ítéletek hatálya alá tartoznak. Ez a rendelet megkönnyíti és támogatja a személyek helyes azonosítását e rendelettel és az (EU) 2019/818 rendelettel összhangban.”;
A 3. cikk a következőképpen módosul:
a 8. pontot el kell hagyni;
a cikk a következő pontokkal egészül ki:
„19. |
„CIR” : az (EU) 2019/818 rendelet 17. cikkének (1) bekezdésével létrehozott közös személyazonosítóadat-tár; |
20. |
„ECRIS-TCN-adatok” : az 5. cikkel összhangban a központi rendszerben és a CIR-ben tárolt összes adat; |
21. |
„ESP” : az (EU) 2019/818 rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével létrehozott európai keresőportál.” |
A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:
az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a) központi rendszer;”
a bekezdés a következő ponttal egészül ki:
„aa) CIR;”
a szöveg a következő ponttal egészül ki:
„e) kommunikációs infrastruktúra a központi rendszer, valamint az ESP és a CIR központi infrastruktúrái között.”
Az 5. cikk a következőképpen módosul:
az (1) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
A 8. cikk a következőképpen módosul:
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
A 9. cikk a következőképen módosul:
az (1) bekezdésben az „az ECRIS-TCN-be” szövegrész helyébe az „a központi rendszerbe és a CIR-be” szövegrész lép;
a (2), a (3) és a (4) bekezdésben a „központi rendszerben” szövegrész helyébe a „központi rendszerben és a CIR-ben” szövegrész, a „központi rendszeren” szövegrész helyébe pedig a „központi rendszeren és a CIR-en” szövegrész lép.
A 10. cikk (1) bekezdésének j) pontját el kell hagyni.
A 12. cikk (2) bekezdésében a „központi rendszerben” szövegrész helyébe a „központi rendszerben és a CIR-ben” szövegrész lép.
A 13. cikk (2) bekezdésében a „központi rendszer” szövegrész helyébe a „központi rendszer és a CIR” szövegrész lép.
A 23. cikk (2) bekezdésében a „központi rendszerbe” szövegrész helyébe a „központi rendszerbe és a CIR-be” szövegrész lép”.
A 24. cikk a következőképpen módosul:
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
A 32. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
A 33. cikk (1) bekezdésében a „központi rendszer,” szövegrész helyébe a „központi rendszer, a CIR és” szövegrész lép.
A 41. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
Az adatfeltöltésnek a 35. cikk (1) bekezdésével összhangban meghatározott kezdő időpontja előtt hozott ítéletek esetében a központi hatóságoknak az alábbiak szerint kell létrehozniuk a központi rendszerben és a CIR-ben az egyéni adatrekordokat:
az alfanumerikus adatokat a 35. cikk (2) bekezdésében említett időtartam végéig kell feltölteni a központi rendszerbe és a CIR-be;
az ujjnyomatadatokat a működés 35. cikk (4) bekezdésével összhangban történő megkezdését követő két éven belül kell feltölteni a központi rendszerbe és a CIR-be.”
X. FEJEZET
Záró rendelkezések
62. cikk
Jelentéstétel és statisztikák
Az adatok alapján nem válhat lehetővé az egyének azonosítása.
A tagállamok illetékes hatóságainak, a Bizottságnak és az eu-LISA-nak a megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya kizárólag jelentések és statisztikák összeállítása céljából betekintés céljából hozzáféréssel rendelkezik a CIR-rel kapcsolatos következő adatokhoz:
a 20., a 21. és a 22. cikk szerinti célokból folytatott lekérdezések száma;
a személy állampolgársága, neme és születési éve;
az úti okmány típusa és a kiállító ország három betűből álló kódja;
a biometrikus adatokkal és azok nélkül végzett keresések száma.
Az adatok alapján nem válhat lehetővé az egyének azonosítása.
A tagállamok illetékes hatóságainak, a Bizottságnak és az eu-LISA-nak a megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya kizárólag jelentések és statisztikák összeállítása céljából betekintés céljából hozzáféréssel rendelkezik a MID-del kapcsolatos következő adatokhoz:
a biometrikus adatokkal és azok nélkül végzett keresések száma;
a kapcsolatok száma valamennyi kapcsolat-típus esetében és az összekapcsolt adatokat tartalmazó uniós információs rendszerek;
az az időszak, amelyen keresztül a sárga és vörös kapcsolat a rendszerben maradt.
Az adatok alapján nem válhat lehetővé az egyének azonosítása.
63. cikk
Az európai keresőportál használatára vonatkozó átmeneti időszak
64. cikk
A közös személyazonosítóadat-tárhoz terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából történő hozzáférésre vonatkozó rendelkezésekre alkalmazandó átmeneti időszak
A 22. cikket a CIR működése megkezdésének a 68. cikk (3) bekezdésében említett időpontjától kell alkalmazni.
65. cikk
Átmeneti időszak a többszörös személyazonosság észlelése vonatkozásában
Amennyiben a lekérdezés egy vagy több egyezést jelez és az összekapcsolt fájlokban szereplő személyazonosító adatok nem tekinthetők hasonlóaknak, a 30. cikknek megfelelően sárga kapcsolatot kell létrehozni, és a 29. cikk szerinti eljárást kell alkalmazni.
Amennyiben több egyezés is szerepel, az egyezést kiváltó valamennyi adatelem között kapcsolatot kell létrehozni.
66. cikk
Költségek
Ez alól kivételt képeznek az alábbi költségek:
a tagállamok projektirányítási irodái (találkozók, kiküldetések, irodák);
a nemzeti IT-rendszerek elhelyezése (helyszín, végrehajtás, villamos energia, hűtés);
a nemzeti IT-rendszerek üzemeltetése (üzemeltetői és támogatási szerződések);
a nemzeti kommunikációs hálózatok tervezése, fejlesztése, bevezetése, üzemeltetése és karbantartása;
Az Europolnál felmerülő költségeket, beleértve a CIR-hez való kapcsolódást is, az Europol viseli.
67. cikk
Értesítések
E hatóságok összesített jegyzékét közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában az egyes interoperabilitási elemeknek a 68. cikk szerinti működésbe lépését követő három hónapon belül. A jegyzék módosulása esetén az eu-LISA évente frissített összesített jegyzéket tesz közzé.
68. cikk
A működés megkezdése
A Bizottság az alábbi feltételek teljesülését követően végrehajtási jogi aktusban meghatározza azt az időpontot, amikor az ESP megkezdi működését:
elfogadták a 8. cikk (2), a 9. cikk (7) és a 43. cikk (5) bekezdésében szereplő intézkedéseket;
az eu-LISA bejelentette, hogy sikeresen lezárult az ESP átfogó tesztelése, amelyet az eu-LISA az ESP használatára jogosult tagállami hatóságokkal és uniós ügynökségekkel együttműködve hajtott végre;
Az eu-LISA érvényesítette a 8. cikk (1) bekezdésében említett adatok összegyűjtésére és továbbítására vonatkozó technikai és jogi előírásokat, és azokról értesítette a Bizottságot.
Az ESP csak azt követően kérdezheti le az Interpol-adatbázisokat, hogy a technikai intézkedések lehetővé teszik a 9. cikk (5) bekezdésének való megfelelést. Ha a 9. cikk (5) bekezdésének való megfelelés nem teljesíthető, akkor az ESP nem végez lekérdezést az Interpol-adatbázisokban, de ez nem késleltetheti az ESP működésének megkezdését.
A Bizottság meghatározza az első albekezdésben említett időpontot, amelynek a végrehajtási jogi aktus elfogadásának napjától számított 30 napon belülre kell esnie.
A Bizottság az alábbi feltételek teljesülését követően végrehajtási jogi aktusban meghatározza azt az időpontot, amikor a közös BMS megkezdi működését:
elfogadták a 13. cikk (5) bekezdésében és a 43. cikk (5) bekezdésében említett intézkedéseket;
az eu-LISA bejelentette, hogy sikeresen lezárult a közös BMS átfogó tesztelése, amelyet az eu-LISA a tagállamok hatóságaival együttműködve hajtott végre;
az eu-LISA érvényesítette a 13. cikkben említett adatok összegyűjtésére és továbbítására vonatkozó technikai és jogi előírásokat, és azokról értesítette a Bizottságot;
az eu-LISA bejelentette az (5) bekezdés b) pontjában említett teszt sikeres befejezését.
A Bizottság meghatározza az első albekezdésben említett időpontot, amelynek a végrehajtási jogi aktus elfogadásának napjától számított 30 napon belülre kell esnie.
A Bizottság az alábbi feltételek teljesülését követően végrehajtási jogi aktusban meghatározza azt az időpontot, amikor a CIR megkezdi működését:
elfogadták a 43. cikk (5) bekezdésében és a 74. cikk (10) bekezdésében említett intézkedéseket;
az eu-LISA bejelentette, hogy sikeresen lezárult a CIR átfogó tesztelése, amelyet az eu-LISA a tagállamok hatóságaival együttműködve hajtott végre;
az eu-LISA érvényesítette a 18. cikkben említett adatok összegyűjtésére és továbbítására vonatkozó technikai és jogi előírásokat, és azokról értesítette a Bizottságot;
az eu-LISA bejelentette az (5) bekezdés b) pontjában említett teszt sikeres befejezését.
A Bizottság meghatározza az első albekezdésben említett időpontot, amelynek a végrehajtási jogi aktus elfogadásának napjától számított 30 napon belülre kell esnie.
A Bizottság az alábbi feltételek teljesülését követően végrehajtási jogi aktusban meghatározza azt az időpontot, amikor a MID megkezdi működését:
elfogadták a 28. cikk (5) és (7) bekezdésében, a 32. cikk (5) bekezdésében, a 33. cikk (6) bekezdésében, a 43. cikk (5) bekezdésében és a 49. cikk (6) bekezdésében említett intézkedéseket;
az eu-LISA bejelentette, hogy sikeresen lezárult a MID átfogó tesztelése, amelyet az eu-LISA a tagállamok hatóságaival és az ETIAS központi egységével együttműködve hajtott végre;
az eu-LISA érvényesítette a 34. cikkben említett adatok összegyűjtésére és továbbítására vonatkozó technikai és jogi előírásokat, és azokról értesítette a Bizottságot;
az ETIAS központi egysége értesítette a Bizottságot a 67. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően;
az eu-LISA bejelentette, hogy sikeresen lezárultak az (1) bekezdés b) pontjában, a (2) bekezdés b) pontjában, a (3) bekezdés b) pontjában és az (5) bekezdés b) pontjában említett tesztek.
A Bizottság meghatározza az első albekezdésben említett időpontot, amelynek a végrehajtási jogi aktus elfogadásának napjától számított 30 napon belülre kell esnie.
A Bizottság az alábbi feltételek teljesülését követően végrehajtási jogi aktusokban meghatározza azt az időpontot, amelytől kezdődően az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusokat és eljárásokat, a közös adatminőségi mutatókat és az adatminőségi minimumkövetelményeket alkalmazni kell:
elfogadták a 37. cikk (4) bekezdésében említett intézkedéseket;
az eu-LISA bejelentette, hogy sikeresen lezárult az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok és eljárások, a közös adatminőségi mutatók és az adatminőségi minimumkövetelmények átfogó tesztelése, amelyet az eu-LISA a tagállamok hatóságaival együttműködve hajtott végre.
A Bizottság meghatározza az első albekezdésben említett időpontot, amelynek a végrehajtási jogi aktus elfogadásának napjától számított 30 napon belülre kell esnie.
A Bizottság az alábbi feltételek teljesülését követően végrehajtási jogi aktusban meghatározza azt az időpontot, amikor a CRRS megkezdi működését:
elfogadták a 39. cikk (5) bekezdésében és a 43. cikk (5) bekezdésében említett intézkedéseket;
az eu-LISA bejelentette, hogy sikeresen lezárult a CRRS átfogó tesztelése, amelyet az eu-LISA a tagállamok hatóságaival együttműködve hajtott végre;
az eu-LISA érvényesítette a 39. cikkben említett adatok összegyűjtésére és továbbítására vonatkozó technikai és jogi előírásokat, és azokról értesítette a Bizottságot.
A Bizottság meghatározza az első albekezdésben említett időpontot, amelynek a végrehajtási jogi aktus elfogadásának napjától számított 30 napon belülre kell esnie.
69. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
70. cikk
Bizottsági eljárás
Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.
71. cikk
Tanácsadó csoport
Az eu-LISA tanácsadó csoportot hoz létre. Az interoperabilitási elemek kialakításának és fejlesztésének szakaszában az 54. cikk (4), (5) és (6) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
72. cikk
Képzés
Az eu-LISA az (EU) 2018/1726 rendeletnek megfelelően ellátja az interoperabilitási elemek technikai használatára vonatkozó képzés nyújtásával kapcsolatos feladatokat.
A tagállamok hatóságai és az uniós ügynökségek az interoperabilitási elemek használatával történő adatkezelésre felhatalmazott személyi állományuk számára megfelelő képzési programot biztosítanak az adatbiztonságról, az adatminőségről, az adatvédelmi szabályokról, az adatkezelési eljárásokról és a tájékoztatási kötelezettségről a 32. cikk (4) bekezdése, a 33. cikk (4) bekezdése és a 47. cikk szerint.
Szükség esetén uniós szintű közös képzéseket kell szervezni az említett témákról a tagállamok hatóságai és az uniós ügynökségek interoperabilitási elemek használatával történő adatkezelésre felhatalmazott személyi állománya közötti együttműködés fokozása és a bevált gyakorlatok megosztása céljából. Különös figyelmet kell fordítani a többszörös személyazonosság észlelésére irányuló eljárásra, többek között a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzésére és az ezzel járó, az alapvető jogokkal kapcsolatos biztosítékok garantálása iránti igényre.
73. cikk
Gyakorlati kézikönyv
A Bizottság a tagállamokkal, az eu-LISA-val és más érintett uniós ügynökségekkel szorosan együttműködve rendelkezésre bocsátja az interoperabilitási elemek bevezetésével és igazgatásával kapcsolatos gyakorlati kézikönyvet. A gyakorlati kézikönyv technikai és üzemeltetési iránymutatásokat és ajánlásokat foglal magában, illetve példákkal szolgál a bevált gyakorlatokra. A Bizottság a gyakorlati kézikönyvet ajánlás formájában fogadja el.
74. cikk
Nyomon követés és értékelés
Ezenkívül az eu-LISA minden egyes jelentése után egy évvel a Bizottság átfogó értékelést készít az interoperabilitási elemekről, beleértve a következőket:
e rendelet alkalmazásának értékelése;
e rendelet elért eredményeinek a célkitűzések fényében történő vizsgálata, valamint az alapvető jogokra gyakorolt hatás vizsgálata, ideértve különösen az interoperabilitási elemek megkülönböztetésmentességhez való jogra gyakorolt hatásának értékelését;
a webportál működésének értékelése, beleértve a webportál használatára és a megoldott kérelmek számára vonatkozó adatokat;
az interoperabilitási elemek alapjául szolgáló megfontolások változatlan helytállóságának értékelése;
az interoperabilitási elemek biztonságosságának értékelése;
a CIR személyazonosítás céljából történő használatának értékelése;
a CIR terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából történő használatának értékelése;
a rendszer működéséből fakadó következmények értékelése, beleértve a határátkelőhelyeken a forgalom áramlására gyakorolt aránytalan hatásokat, valamint az Unió általános költségvetésére hatást gyakorló következményeket;
az Interpol-adatbázisokban az ESP-n keresztül végzett keresések értékelése, beleértve az Interpol-adatbázisok lekérdezéséből eredő egyezések számára és a felmerült problémákra vonatkozó adatokat.
Az e bekezdés első albekezdése szerinti átfogó értékelések szükség esetén ajánlásokat tartalmaznak. A Bizottság továbbítja az értékelésről szóló jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének.
Az érzékeny információk közzétételére irányadó nemzeti jogszabályok rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett, valamint a biztonság és a közrend védelme, a bűnmegelőzés, valamint a nemzeti nyomozások veszélyeztetésének megakadályozása érdekében szükséges korlátozások sérelme nélkül minden tagállam és az Europol éves jelentést készít a CIR-ben tárolt adatok terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából történő hozzáférés eredményességéről, amely jelentés információkat és statisztikákat tartalmaz az alábbiakról:
a betekintés pontos célja, beleértve a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények típusait;
azon megalapozott gyanú alapos indokai, miszerint a gyanúsított, az elkövető vagy az áldozat a 603/2013/EU rendelet hatálya alá tartozik;
a CIR-hez terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából történő hozzáférés iránti kérelmek száma;
a sikeres személyazonosítást eredményező esetek száma és típusa;
a sürgősségi eseteket megalapozó kivételek szükségessége és alkalmazása, beleértve azokat az eseteket, amikor a központi hozzáférési pont az utólagos ellenőrzés során nem találta indokoltnak a sürgősséget.
A tagállamok és az Europol által készített éves jelentéseket a következő év június 30-ig kell megküldeni a Bizottságnak.
75. cikk
Hatálybalépés és alkalmazhatóság
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
E rendelet ESP-vel kapcsolatos rendelkezéseit a Bizottság által a 68. cikk (1) bekezdésével összhangban meghatározott időponttól kell alkalmazni.
E rendelet közös BMS-szel kapcsolatos rendelkezéseit a Bizottság által a 68. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott időponttól kell alkalmazni.
E rendelet CIR-rel kapcsolatos rendelkezéseit a Bizottság által a 68. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott időponttól kell alkalmazni.
E rendelet MID-del kapcsolatos rendelkezéseit a Bizottság által a 68. cikk (4) bekezdésével összhangban meghatározott időponttól kell alkalmazni.
E rendeletnek az adatminőség ellenőrzésére irányuló, automatizált mechanizmusokkal és eljárásokkal, az adatminőségre vonatkozó közös mutatókkal és az adatminőségi minimumkövetelményekkel kapcsolatos rendelkezéseit a Bizottság által a 68. cikk (5) bekezdésével összhangban meghatározott időponttól kell alkalmazni.
E rendelet CRRS-szel kapcsolatos rendelkezéseit a Bizottság által a 68. cikk (6) bekezdésével összhangban meghatározott időponttól kell alkalmazni.
A 6., a 12., a 17., a 25., a 38., a 42., az 54., az 56., az 58., a 66., a 67., a 69., a 70., a 71. és a 73. cikket, valamint a 74. cikk (1) bekezdését 2019. június 11-től kell alkalmazni.
E rendeletet az Eurodac tekintetében a 603/2013/EU rendelet átdolgozott változata alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
( 1 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/817 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a határok és a vízumügy területén, továbbá a 767/2008/EK, az (EU) 2016/399, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240, az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/512/EK és a 2008/633/IB tanácsi határozat módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 27. oldalát).
( 2 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).
( 3 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról. HL L 327., 2017.12.9., 20. o.).
( 4 ) A Tanács 2008/633/IB határozata (2008. június 23.) a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről. (HL L 218., 2008.8.13., 129. o.)
( 5 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1240 rendelete (2018. szeptember 12.) az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet, az 515/2014/EU rendelet, az (EU) 2016/399 rendelet, az (EU) 2016/1624 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról (HL L 236., 2018.9.19., 1. o.).
( 6 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).
( 7 ) A Tanács 2002/584/IB kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1. o.).
( 8 ) Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.).
( 9 ) Az Európai Parlament és a Tanács 603/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 180., 2013.6.29., 1. o.).
( 10 ) A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).
( *1 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/817 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a határok és a vízumügy területén, továbbá a 767/2008/EK, az (EU) 2016/399, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240, az (EU) 2018/1726 és az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/512/EK és a 2008/633/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 27. o.).
( *2 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/818 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról. (HL L 135., 2019.5.22., 85. o.).”
( *3 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1861 rendelete (2018. november 28.) a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2018.12.7., 14. o.).
( *4 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1862 rendelete (2018. november 28.) a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2018.12.7., 56. o.).
( *5 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/816 rendelete (2019. április 17.) az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer kiegészítése érdekében a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN) létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 1. o.).”;
( *6 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/818 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról (HL L 135., 2019. 5.22., 85. o.).”
( *7 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/818 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 85. o.).”
( 11 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).