02019R0631 — HU — 01.01.2024 — 009.001
Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/631 RENDELETE (2019. április 17.) az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról, valamint a 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (átdolgozás) (HL L 111, 2019.4.25., 13. o) |
Módosította:
|
|
Hivatalos Lap |
||
Szám |
Oldal |
Dátum |
||
A BIZOTTSÁG (EU) 2020/22 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2019. október 31.) |
L 8 |
2 |
14.1.2020 |
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1590 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2020. augusztus 19.) |
L 360 |
8 |
30.10.2020 |
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2173 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2020. október 16.) |
L 433 |
1 |
22.12.2020 |
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1961 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2021. augusztus 5.) |
L 400 |
14 |
12.11.2021 |
|
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/851 RENDELETE (2023. április 19.) |
L 110 |
5 |
25.4.2023 |
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1634 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2023. június 5.) |
L 203 |
1 |
16.8.2023 |
|
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/2502 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2023. szeptember 7.) |
L |
1 |
13.11.2023 |
Helyesbítette:
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/631 RENDELETE
(2019. április 17.)
az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról, valamint a 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről
(átdolgozás)
(EGT-vonatkozású szöveg)
1. cikk
Tárgy és célkitűzések
2025. január 1-jétől a következő teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékeket kell alkalmazni:
az új személygépkocsik állományának átlagos kibocsátásai tekintetében az I. melléklet A. részének 6.1.1. pontjával összhangban meghatározott 2021. évi célérték 15 %-os csökkentésével egyenlő, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték;
az új könnyű haszongépjárművek állományának átlagos kibocsátásai tekintetében az I. melléklet B. részének 6.1.1. pontjával összhangban meghatározott 2021. évi célérték 15 %-os csökkentésével egyenlő, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték.
2030. január 1-jétől a következő teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékeket kell alkalmazni:
az új személygépkocsik állományának átlagos kibocsátásai tekintetében az I. melléklet A. részének 6.1.2. pontjával összhangban meghatározott 2021. évi célérték ►M5 55 %-os ◄ csökkentésével egyenlő, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték;
az új könnyű haszongépjárművek állományának átlagos kibocsátásai tekintetében az I. melléklet B. részének 6.1.2. pontjával összhangban meghatározott 2021. évi célérték ►M5 50 %-os ◄ csökkentésével egyenlő, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték.
2035. január 1-jétől a következő, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékeket kell alkalmazni:
az új személygépkocsik állományának átlagos kibocsátásai tekintetében az I. melléklet A. részének 6.1.3. pontjával összhangban meghatározott 2021. évi célérték 100 %-os csökkentésével egyenlő, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték;
az új könnyű haszongépjárművek állományának átlagos kibocsátásai tekintetében az I. melléklet B. részének 6.1.3. pontjával összhangban meghatározott 2021. évi célérték 100 %-os csökkentésével egyenlő, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték.
▼M5 —————
2. cikk
Hatály
E rendelet a következő gépjárművekre alkalmazandó:
►M5 az (EU) 2018/858 rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontja i. alpontjának ◄ . mellékletének meghatározása szerinti M1 kategóriájú gépjárművek (a továbbiakban: személygépkocsik), amennyiben e járműveket az Unióban először veszik nyilvántartásba és azokat korábban az Unión kívül nem vették nyilvántartásba (a továbbiakban: új személygépkocsik);
az (EU) 2018/858 rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontja i. alpontjának meghatározása szerinti, és a 715/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó N1 kategóriájú járművek (a továbbiakban: könnyű haszongépjárművek), amelyeket az Unióban első alkalommal vesznek nyilvántartásba, és amelyeket korábban az Unión kívül nem vettek nyilvántartásba (a továbbiakban: új könnyű haszongépjárművek); az N kategóriájú, 2 610 kg vagy adott esetben 2 840 kg referenciatömeget meghaladó, kibocsátásmentes járműveket 2025. január 1-jétől e rendelet alkalmazásában, valamint az (EU) 2018/858 rendelet és a 715/2007/EK rendelet sérelme nélkül az e rendelet hatálya alá tartozó könnyű haszongépjárműveknek kell tekinteni, amennyiben a referenciatömeg túllépése csak az energiatároló rendszer tömegének tudható be.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az (EU) 2018/858 rendeletben szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni. A következő fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell:
a) |
„átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás” : egy gyártó vonatkozásában az általa gyártott összes új személygépkocsi vagy összes új könnyű haszongépjármű fajlagos szén-dioxid-kibocsátásának átlaga; |
▼M5 —————
h) |
„fajlagos szén-dioxid-kibocsátás” : a személygépkocsinak vagy a könnyű haszongépjárműnek a 715/2007/EK rendelettel és annak végrehajtási rendeleteivel összhangban mért és a jármű megfelelőségi nyilatkozatában „CO2-kibocsátás (vegyes)” megjelöléssel feltüntetett szén-dioxid-kibocsátása. A 715/2007/EK rendelet szerinti típusjóváhagyással nem rendelkező személygépkocsik vagy könnyű haszongépjárművek esetében a fajlagos szén-dioxid-kibocsátás 2020. december 31-ig a 692/2008/EK rendeletben, 2021. január 1-jétől pedig az (EU) 2017/1151 rendeletben megállapított mérési eljárásnak vagy a Bizottság által az ilyen járművek szén-dioxid-kibocsátásának megállapítása céljára elfogadott eljárásoknak megfelelően mért szén-dioxid-kibocsátás; |
▼M5 —————
j) |
„fajlagos kibocsátási célérték” : egy gyártó vonatkozásában az I. melléklet szerint megállapított éves célérték, illetve ha a gyártó számára a 10. cikk szerint eltérést engedélyeznek, az adott eltéréssel összhangban meghatározott fajlagos kibocsátási célérték; |
k) |
„a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték” : valamennyi új személygépkocsi vagy valamennyi új könnyű haszongépjármű által egy adott időszakban elérendő szén-dioxid-kibocsátások átlaga; |
l) |
„vizsgálati tömeg” vagy „T” : a személygépkocsinak vagy a könnyű haszongépjárműnek a megfelelőségi nyilatkozatban feltüntetett és az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. mellékletének 3.2.25. pontjában meghatározottak szerinti vizsgálati tömege; |
m) |
„kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású jármű” : olyan személygépkocsi vagy könnyű haszongépjármű, amelynek az (EU) 2017/1151 rendeletnek megfelelően meghatározott kipufogógáz-kibocsátása a nullától az 50 g CO2/km értékig terjed. |
▼M5 —————
E rendelet alkalmazásában a „kapcsolt gyártók csoportja” a gyártót és kapcsolt vállalkozásait jelenti. A gyártók tekintetében „kapcsolt vállalkozások”:
az olyan vállalkozások, amelyekben a gyártó közvetlenül vagy közvetve:
jogosult a szavazati jogok több mint felének gyakorlására; vagy
jogosult a felügyelőbizottság, az igazgatótanács vagy a vállalkozást jogi értelemben képviselő szervek tagjai több mint felének kinevezésére; vagy
jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására;
az olyan vállalkozások, amelyek a gyártó tekintetében közvetlenül vagy közvetve az a) pontban említett jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkeznek;
az olyan vállalkozások, amelyekben a b) pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve az a) pontban említett jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkezik;
az olyan vállalkozások, amelyekben a gyártó az a), a b) vagy a c) pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel közösen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel, vagy az olyan vállalkozások, amelyekben az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több együttesen rendelkezik az a) pontban említett jogokkal vagy hatáskörökkel;
az olyan vállalkozások, amelyekben az a) pontban említett jogokkal vagy hatáskörökkel együttesen rendelkezik a gyártó vagy az a)–d) pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása, és egy vagy több harmadik személy.
4. cikk
Fajlagos kibocsátási célértékek
A gyártó köteles biztosítani, hogy járműveinek átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátása ne lépje túl a következő fajlagos kibocsátási célértékeket:
a 2020-as naptári év tekintetében a személygépkocsik esetében az I. melléklet A. része 1. és 2. pontjának megfelelően meghatározott fajlagos kibocsátási célérték, a könnyű haszongépjárművek esetében pedig az I. melléklet B. része 1. és 2. pontjának megfelelően meghatározott fajlagos kibocsátási célérték, illetve, amennyiben a gyártónak a 10. cikk alapján eltérést engedélyeznek, akkor azon eltérés szerint;
2021-től 2024-ig minden naptári évben az I. melléklet A. vagy B. részének 3. és 4. pontja szerint, illetve, ha a gyártó számára a 10. cikk szerint eltérést engedélyeznek, azon eltérés és az I. melléklet A. vagy B. részének 5. pontja szerint meghatározott fajlagos kibocsátási célértékek;
2025-től minden naptári évben az I. melléklet A. vagy B. részének 6.3. pontja szerint meghatározott fajlagos kibocsátási célértékek, illetve, amennyiben a gyártónak a 10. cikk alapján eltérést engedélyeznek, akkor azon eltérés szerint.
Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában, amennyiben az I. melléklet A. vagy B. része 6.3. pontjának megfelelően meghatározott fajlagos kibocsátási célérték negatív, a fajlagos kibocsátási célérték 0 g/km.
Az egyes gyártók átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátásának meghatározásához az adott évben az egyes gyártók nyilvántartásba vett új személygépkocsijai következő százalékos arányait kell figyelembe venni:
5. cikk
Extra kibocsátási egységek
Az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás kiszámításakor minden egyes, 50 g CO2/km-nél alacsonyabb fajlagos szén-dioxid-kibocsátású új személygépkocsi:
a 2020 és 2022 közötti időszakban a jármű nyilvántartásba vételének éve tekintetében, gyártónként – a teljes időszakra vonatkozóan – 7,5 g CO2/km szén-dioxid-kibocsátási felső határérték mellett, az (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelet 5. cikkének megfelelően kiszámított módon.
6. cikk
Csoportosulás
A csoportosulást létrehozó megállapodás egy vagy több naptári évre vonatkozhat, feltéve, hogy az egyes megállapodások teljes időtartama nem haladja meg az öt naptári évet, és a megállapodást legkésőbb a kibocsátások tervezett csoportosítása szerinti első naptári év december 31-éig meg kell kötni. A csoportosulást létrehozó gyártók a következőkről tájékoztatják a Bizottságot:
a csoportosulásban majd részt vevő gyártók;
a csoportosulást vezető gyártó, aki vagy amely a csoportosulás kapcsolattartója lesz, és aki vagy amely felelős lesz azon többletkibocsátási díj befizetéséért, amelyet a csoportosulásra a 8. cikk értelmében kivetnek;
annak bizonyítéka, hogy a csoportosulás vezetője képes lesz a b) pontban meghatározott kötelezettségek teljesítésére;
az M1- vagy N1-ként nyilvántartásba vett járművek kategóriája, amelyekre a csoportosulás vonatkozik.
A gyártók csoportosulásról szóló megállapodásokat köthetnek, ha ezek összhangban vannak az EUMSZ 101. és 102. cikkével, és ha gazdaságilag észszerű feltételek mellett, nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes részvételt biztosítanak bármely, a csoportosulásba felvételét kérő gyártónak. Az uniós versenyszabályok e csoportosulásokra való általános alkalmazhatóságának sérelme nélkül a csoportosulás valamennyi tagja biztosítja különösen azt, hogy a csoportosulási megállapodás keretében ne kerülhessen sor adatok megosztására vagy információcserére, a következő információk kivételével:
átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás;
fajlagos kibocsátási célérték;
az összes nyilvántartásba vett jármű száma.
7. cikk
Az átlagos kibocsátás nyomon követése és bejelentése
A Bizottság központi nyilvántartást vezet a tagállamok által e cikk alapján bejelentett adatokról, és minden év június 30-ig gyártónként előzetes számítással meghatározza a következőket:
átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás az előző naptári évben;
fajlagos kibocsátási célérték az előző naptári évben;
az előző évi átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás és az ugyanazon évi fajlagos kibocsátási célérték közötti különbség.
A Bizottság minden gyártót értesít a rá vonatkozó előzetes számításról. Az értesítésben fel kell tüntetni a nyilvántartásba vett új személygépkocsik és új könnyű haszongépjárművek darabszámára és fajlagos szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó adatokat tagállamonkénti bontásban.
A nyilvántartásnak hozzáférhetőnek kell lennie a nyilvánosság számára.
A Bizottság megvizsgálja a gyártóktól kapott összes értesítést és október 31-ig megerősíti vagy módosítja a (4) bekezdés szerinti előzetes számításokat.
A kijelölt illetékes hatóságok gondoskodnak arról, hogy a Bizottsághoz eljuttatott adatok pontosak és hiánytalanok legyenek, továbbá kijelölnek egy kapcsolattartó pontot, amelynek elérhetőnek kell lennie, hogy rövid időn belül választ adjon az eljuttatott adathalmazokat érintő hibák és hiányosságok orvoslására a Bizottságtól érkező kérésekre.
A Bizottság a gyártó átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátásának kiszámítása céljából az említett eltéréseket figyelembe veszi.
A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén részletes szabályokat fogad el az ilyen eltérések bejelentésére szolgáló eljárásokra és az eltéréseknek az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás kiszámítása során való figyelembevételére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
▼M5 —————
7a. cikk
A teljes életciklusra számított szén-dioxid-kibocsátások
8. cikk
Többletkibocsátási díj
Az (1) bekezdés szerinti többletkibocsátási díjat a következő képlettel kell kiszámítani:
E cikk alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
— |
„többletkibocsátás” : g/km-ben kifejezett, harmadik tizedesjegyre kerekített pozitív számként megadott azon többlet, amellyel a gyártó átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátása – figyelembe véve a 11. cikk szerint jóváhagyott innovatív technológiákból eredő széndioxidkibocsátás-csökkenést – meghaladja fajlagos kibocsátási célértékét abban a naptári évben vagy tört naptári évben, amelyre a 4. cikk szerinti kötelezettség vonatkozik, és |
— |
„újonnan nyilvántartásba vett járművek száma” : a szóban forgó gyártó által gyártott és az adott időszakban a 4. cikk (3) bekezdésében előírt fokozatos bevezetési kritériumok szerint nyilvántartásba vett új személygépkocsik vagy új könnyű haszongépjárművek száma, az említett két csoportba tartozó járműveket külön-külön számolva. |
9. cikk
A gyártók eredményeinek közzététele
A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén minden év október 31-ig listát tesz közzé, amelyben a következők szerepelnek:
az előző naptári évre vonatkozó fajlagos kibocsátási célértékek gyártónként;
átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás az előző naptári évben gyártónként;
a gyártók előző évi átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátása és az ugyanazon évi fajlagos kibocsátási célértéke közötti különbség;
az Unióban nyilvántartásba vett valamennyi új személygépkocsi és új könnyű haszongépjármű előző naptári évi átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátása;
az Unióban nyilvántartásba vett valamennyi új személygépkocsi és új könnyű haszongépjármű átlagos menetkész tömege az előző naptári évben 2020. december 31-ig;
az Unióban az előző naptári évben nyilvántartásba vett valamennyi új személygépkocsi és új könnyű haszongépjármű átlagos vizsgálati tömege.
Az e cikk (1) bekezdésében említett listán a 2022. október 31-ig történő közzététel céljából a következőknek is kell szerepelniük:
az 1. cikk (4) és (5) bekezdésében említett, 2025-re és 2030-ra elérendő teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek, amelyeket a Bizottság az I. melléklet A. és B. részének 6.1.1. és 6.1.2. pontjával összhangban számít ki;
a Bizottság által az I. melléklet A. és B. részének 6.2. pontjával összhangban kiszámított a2021, a2025 és a2030 értékek.
10. cikk
Eltérés egyes gyártók esetében
Az I. melléklet szerint számított fajlagos kibocsátási célértéktől való eltérésre irányuló kérelmet nyújthat be az a gyártó, aki vagy amely naptári évenként kevesebb mint 10 000 olyan új személygépkocsit vagy kevesebb mint 22 000 olyan új könnyű haszongépjárművet állít elő, amelyet az Unióban vesznek nyilvántartásba, továbbá amely gyártó:
nem tagja kapcsolt gyártók csoportjának; vagy
kapcsolt gyártók olyan csoportjának tagja, amely naptári évenként együttesen legfeljebb 10 000 olyan új személygépkocsit vagy 22 000 olyan új könnyű haszongépjárművet állít elő, amelyet az Unióban vesznek nyilvántartásba; vagy
kapcsolt gyártók csoportjának tagja, de saját termelő létesítményt és tervezési központot üzemeltet.
►M5 Az (1) bekezdés alapján kérelmezett eltérés a 2035-ös és az azt megelőző naptári években alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékektől engedélyezhető. ◄ A kérelmet a Bizottság részére kell benyújtani a következő információkkal:
a gyártó neve és kapcsolattartója;
arra vonatkozó bizonyíték, hogy a gyártó jogosult az (1) bekezdés szerinti eltérésre;
a gyártó által gyártott személygépkocsik vagy könnyű haszongépjárművek részletes adatai, beleértve a vizsgálati tömegüket és a fajlagos szén-dioxid-kibocsátásukat is; és
a csökkentési potenciállal – többek között a fajlagos szén-dioxid-kibocsátás gazdasági és technológiai csökkentési potenciáljával – arányos fajlagos kibocsátási célérték, figyelembe véve a gyártott személygépkocsi vagy könnyű haszongépjármű típusának piaci jellegzetességeit.
Az erre vonatkozó kérelmet legkésőbb azon első év október 31-éig kell benyújtani, amelytől az eltérést alkalmazni kell.
Ilyen kérelmet a gyártó benyújthat saját magára vonatkozóan vagy együttesen saját magára és bármely kapcsolt vállalkozására vonatkozóan. A kérelmet a Bizottság részére kell benyújtani a következő adatokkal:
a (2) bekezdés a) és c) pontjában említett valamennyi adat, beleértve adott esetben a kapcsolt vállalkozásokra vonatkozó adatokat is;
az I. melléklet A. részének 1–4. pontjára hivatkozó kérelmek vonatkozásában egy olyan célérték, amely 45 %-os csökkentést jelent a 2007-es átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátáshoz képest, vagy ha több kapcsolt vállalkozásra vonatkozóan nyújtanak be egyetlen kérelmet, akkor olyan célérték, amely 45 %-os csökkentést jelent e vállalkozások 2007-es átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátásának átlagához képest;
az e rendelethez csatolt I. melléklet A. részének 1–4. pontjára hivatkozó kérelmek vonatkozásában a 2025 és 2028 közötti naptári években alkalmazandó célérték, amely az e bekezdés b) pontja szerint kiszámított célérték az e rendelet 1. cikke (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott csökkentésének felel meg, figyelembe véve az (EU) 2017/1151 rendelet értelmében mért szén-dioxid-kibocsátásokat;
Ha a 2007-es évre vonatkozóan nem áll rendelkezésre adat a gyártó átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátásáról, akkor a Bizottság határoz meg egy egyenértékű csökkentési célértéket a hasonló tömegű személygépkocsikban alkalmazott lehető legjobb szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési technológiák alapján, valamint figyelembe véve a gyártott gépkocsi piacának jellegzetességeit. A kérelmezőnek ezt a célértéket kell használnia a második albekezdés b) pontjának alkalmazásában.
A Bizottság eltérést engedélyez a gyártónak, ha bebizonyosodik, hogy az eltérésre való jogosultság e bekezdésben említett feltételei teljesültek.
A Bizottság felhatalmazást kap arra is, hogy a 17. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy az e cikk (4) bekezdése második albekezdésének c) pontjában említett eltérési célértékek számítási képleteinek meghatározása céljából módosítsa az I. melléklet A. részét.
11. cikk
Ökoinnováció
Az ilyen technológiákat csak akkor kell figyelembe venni, ha az értékelésük során alkalmazott módszertan ellenőrizhető, megismételhető és összehasonlítható eredményekkel szolgál.
Az említett technológiák teljes hozzájárulása a gyártó átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátásának csökkentéséhez legfeljebb az alábbi lehet:
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet módosítása érdekében, hogy az e bekezdés harmadik albekezdésében említett felső határértékeket 2025-től kezdődő hatállyal a technológiai fejlemények figyelembevétele céljából lefelé kiigazítsa, biztosítva ugyanakkor az említett felső határérték szintjének a gyártók átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátásához viszonyított kiegyensúlyozott arányát.
A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén részletes rendelkezéseket fogad el a cikk (1) bekezdésében említett innovatív technológiák vagy innovatív technológiai csomagok jóváhagyására szolgáló eljárásról. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. E részletes szabályok a következő innovatív technológiákra vonatkozó kritériumokon alapulnak:
a beszállító vagy a gyártó felel az innovatív technológiák használatával elért szén-dioxid-csökkentésért;
az innovatív technológiák igazoltan hozzájárulnak a szén-dioxid-csökkentéshez;
az innovatív technológiák nem tartozhatnak a szén-dioxid-mérés standard vizsgálati ciklusába;
az innovatív technológiák nem
tartoznak az 1. cikk (3) bekezdésében említett 10 g CO2/km-es csökkentés teljesítését előirányzó további kiegészítő intézkedésekből eredő kötelező rendelkezések hatálya alá, vagy
kötelezőek az uniós jog más rendelkezései értelmében.
2025. január 1-jétől kezdődő hatállyal az első albekezdés d) pontjának i. alpontjában említett kritérium nem alkalmazandó a légkondicionáló rendszerek hatékonyságának javítására.
12. cikk
Valós vezetési feltételek melletti szén-dioxid-kibocsátások és tüzelőanyag- vagy energiafogyasztás
Továbbá a Bizottság rendszeresen megbízható adatokat gyűjt a tüzelőanyag- és/vagy energiafogyasztást fedélzeti eszközökkel figyelő személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek valós vezetési feltételek melletti szén-dioxid-kibocsátásaira és tüzelőanyag- vagy energiafogyasztására vonatkozóan, a 2021-ben nyilvántartásba vett új személygépkocsikkal és új könnyű haszongépjárművekkel kezdve.
A Bizottság gondoskodik arról, hogy a nyilvánosság tájékoztatást kapjon arról, hogy a valós vezetési feltételek melletti reprezentativitás az idő előrehaladtával miként változik.
Az (1) bekezdésben említett célból 2021. január 1-jétől kezdődően a Bizottság gondoskodik arról, hogy a személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek valós vezetési feltételek melletti szén-dioxid-kibocsátására és tüzelőanyag- vagy energiafogyasztására vonatkozóan a következő paraméterek rendszeres időközönként rendelkezésre álljanak adott esetben a gyártók, a nemzeti hatóságok részéről vagy közvetlen adatátvitel útján a járművekből:
a jármű-azonosító szám;
a fogyasztott tüzelőanyag és/vagy villamos energia;
az összes megtett távolság;
a külső töltésű, elektromos hibrid hajtású elektromos járművek esetében a fogyasztott tüzelőanyag és villamos energia, valamint a megtett távolság a különböző menetüzemmódok szerinti felosztásban;
az (1) bekezdésben előírt kötelezettségek teljesítéséhez szükséges egyéb paraméterek.
A Bizottság az első albekezdés szerint kapott adatokat kezeli, hogy az (1) albekezdés céljára anonimizált és összesített – többek között gyártónkénti – adatkészletet hozzon létre. A jármű-azonosító számok csak az említett adatkezelés céljából használhatók fel, és legfeljebb az ahhoz szükséges ideig őrizhetők meg.
A Bizottság évente nyomon követi, hogy 2021-től hogyan alakul az első albekezdésben említett különbség és erről jelentést készít, valamint – amint elegendő adat áll rendelkezésre, de legkésőbb 2026. december 31-ig – jelentést tesz közzé, amelyben meghatározza a gyártó áltagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátásainak 2030-tól kezdődő kiigazítására alkalmazandó mechanizmusnak az (EU) 2021/392 végrehajtási rendelet értelmében gyűjtött, valós vezetési feltételek melletti adatokat használó módszertanát, valamint értékeli egy ilyen mechanizmus megvalósíthatóságát.
A Bizottság az említett jelentést benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, beleértve adott esetben a nyomonkövetési intézkedésekre, például az ilyen mechanizmus bevezetését célzó jogalkotási javaslatokra vonatkozó javaslatokat is.
13. cikk
Az üzemelő járművek szén-dioxid-kibocsátásának ellenőrzése
A típusjóváhagyó hatóságok ellenőrzik továbbá a fedélzeten található vagy a mintában szereplő járművekhez kapcsolódó bármely olyan stratégia jelenlétét, amely a típusjóváhagyás céljából elvégzett vizsgálatok során mesterségesen javítja a jármű teljesítményét, többek között a tüzelőanyag- és/vagy energiafogyasztás fedélzeti eszközökkel történő figyeléséből származó adatok felhasználásával.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az e bekezdés első albekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadása előtt a 17. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, meghatározva az e bekezdés első albekezdésében említett eljárások meghatározására vonatkozó irányadó elveket és kritériumokat.
14. cikk
Az M0 és a TM0 értékek kiigazítása
Az I. melléklet A. és B. részében említett M0 és TM0 értékeket a következők szerint kell kiigazítani:
2020. október 31-ig az I. melléklet A. részének 4. pontjában szereplő M0 értéket az összes 2017-ben, 2018-ban és 2019-ben nyilvántartásba vett új személygépkocsi átlagos menetkész tömegéhez kell igazítani. Ezen új M0 érték 2022. január 1-jétől2024. december 31-ig alkalmazandó;
2022. október 31-ig az I. melléklet B. részének 4. pontjában szereplő M0 értéket az összes 2017-ben, 2018-ban és 2019-ben nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjármű átlagos menetkész tömegéhez kell igazítani. Az új M0 érték 2024-től alkalmazandó;
2022. október 31-ig a 2025-re szóló indikatív TM0 értéket az összes 2021-ben nyilvántartásba vett új személygépkocsi és új könnyű haszongépjármű átlagos vizsgálati tömegének megfelelő értékeként kell meghatározni;
2024. október 31-ig, majd azt követően minden második évben az I. melléklet A. és B. részének 6.2. pontjában szereplő TM0 értéket az összes új személygépkocsi és új könnyű haszongépjármű előző két naptári évi átlagos vizsgálati tömegéhez kell igazítani, kezdve a 2022. és a 2023. évvel. Az új TM0 értékek a kiigazítás időpontját követő naptári év január 1-jétől alkalmazandók.
14a. cikk
Előrehaladási jelentés
A jelentésben a Bizottság figyelembe vesz minden olyan tényezőt, amely hozzájárul a költséghatékony előrehaladáshoz a klímasemlegesség 2050-ig történő elérése felé, beleértve a következőket:
előrehaladás a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek elterjedése terén, különösen a könnyű haszongépjárművek szegmensében, valamint a tagállamokban a kibocsátásmentes könnyűgépjárművekre történő átállás elősegítését célzó uniós, tagállami és helyi szintű intézkedések;
előrehaladás a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek energiahatékonysága és megfizethetősége terén;
a fogyasztókra – különösen az alacsony és közepes jövedelmű háztartásokra – és többek között a villamos energia áraira gyakorolt hatás;
a használt járművek piacának elemzése;
a könnyűgépjármű- állomány átlagéletkorának és ezáltal a kibocsátásának csökkentését célzó további intézkedések – például a régebbi járművek társadalmilag igazságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történő fokozatos kivonását támogató intézkedések – lehetséges hozzájárulása a szén-dioxid-csökkentéshez;
a gépjárműiparban a foglalkoztatásra, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozásokra (a továbbiakban: kkv-kre) gyakorolt hatások, valamint a munkaerő átképzését és továbbképzését támogató intézkedések hatékonysága;
a meglévő pénzügyi intézkedések hatékonysága és az, hogy szükség van-e további intézkedésekre – többek között megfelelő pénzügyi intézkedésekre – uniós, tagállami vagy helyi szinten az igazságos átmenet biztosítása, valamint bármilyen negatív társadalmi-gazdasági hatás enyhítése érdekében, különösen a leginkább érintett régiókban és közösségekben;
előrehaladás a szociális párbeszédben, valamint azokban a szempontokban, amelyek célja még inkább elősegíteni a kibocsátásmentes közúti mobilitás megvalósítását célzó, gazdaságilag életképes és társadalmilag igazságos átmenetet;
előrehaladás a köz- és magántulajdonban lévő elektromos és egyéb töltőinfrastruktúra kiépítésében, beleértve az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről, valamint a 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló rendelet, valamint a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv átdolgozása ( 3 ) alapján tett előrehaladást;
az innovációs technológiák és a fenntartható alternatív üzemanyagok – többek között a szintetikus üzemanyagok – potenciális hozzájárulása a klímasemleges mobilitás eléréséhez;
a forgalomba hozott új személygépkocsik és új könnyű haszongépjárművek teljes életciklusra számított kibocsátásai a 7a. cikkel összhangban elkészített jelentés szerint;
e rendelet hatása a tagállamoknak az (EU) 2018/842 rendelet és a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 4 ) átdolgozása szerinti céljai megvalósítására.
15. cikk
Felülvizsgálat és jelentés
A Bizottság a jelentéshez adott esetben az e rendelet módosítására vonatkozó javaslatot csatol.
▼M5 —————
A Bizottság a felülvizsgálathoz adott esetben jogalkotási javaslatot csatol.
16. cikk
Bizottsági eljárás
17. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
18. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet 2020. január 1-jével hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletekre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és az e rendelet V. mellékletében szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
I. MELLÉKLET
A. RÉSZ
SZEMÉLYGÉPKOCSIKRA VONATKOZÓ FAJLAGOS KIBOCSÁTÁSI CÉLÉRTÉKEK
1. |
A 2020-as naptári évben az egyes új személygépkocsik fajlagos szén-dioxid-kibocsátását a az e pont és a 2. pont szerinti számítások céljából a következő képlettel kell kiszámítani: fajlagos szén-dioxid-kibocsátás = 95 + a · (M – M0), ahol:
|
2. |
A gyártónak a 2020-ra vonatkozó fajlagos kibocsátási célértéke azon, az adott naptári évben nyilvántartásba vett új személygépkocsik 1. pont szerint meghatározott fajlagos szén-dioxid-kibocsátásának átlaga, amelyeket az adott gyártó gyárt. |
3. |
A gyártóra 2021-ben vonatkozó fajlagos kibocsátási referencia-célértéket a következőképpen kell kiszámítani:
ahol:
|
3a. |
Olyan gyártó esetében, aki vagy amely tekintetében a WLTPCO2 vagy az NEDCCO2 értéke nulla, a 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték a 3. pont szerint meghatározott NEDC2020célérték. |
3b. |
Olyan gyártó esetében, aki vagy amely a 2021 és 2024 közötti naptári évek bármelyikében hoz először forgalomba személygépkocsikat az Unió piacán, a 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték az összes gyártóra vonatkozóan a 3. pont szerint meghatározott fajlagos kibocsátási referencia-célértékek átlaga, az e gyártók által 2020-ban az Unióban nyilvántartásba vett új személygépkocsik száma alapján súlyozva. |
3c. |
A 3b. ponttól eltérve, amennyiben a 2021 és 2024 közötti naptári évek bármelyikében egy gyártó első alkalommal hoz forgalomba személygépkocsikat az Unió piacán, de a gyártó két vagy több olyan gyártó egyesülése révén jött létre, amelyek közül legalább egy előállított az Unióban 2020-ban nyilvántartásba vett új személygépkocsikat, az új gyártóra vonatkozó 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték az alábbiak egyike:
a)
amennyiben az egyesülő gyártók közül kettő vagy több állított elő az Unióban 2020-ban nyilvántartásba vett új személygépkocsikat, a 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték az adott gyártókra vonatkozóan a 3. pont szerint meghatározott fajlagos kibocsátási referencia-célértékek átlaga, az e gyártók által 2020-ban az Unióban nyilvántartásba vett új személygépkocsik száma alapján súlyozva;
b)
amennyiben az egyesülő gyártók közül csak egy állított elő az Unióban 2020-ban nyilvántartásba vett új személygépkocsikat, a 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték az adott gyártóra vonatkozóan a 3. pont szerint meghatározott érték. |
3d. |
A 6. cikk szerinti csoportosulások esetében a WLTP szerinti fajlagos kibocsátási referencia-célértéket a csoportosulás egészére kiszámított WLTPCO2, NEDCCO2 és NEDC2020target értékek alapján kell meghatározni. A 2021 és 2024 közötti években újonnan létrehozott csoportosulások esetében, illetve egy 2020-ban már meglévő csoportosulás tagjainak változása esetén a WLTP szerinti fajlagos kibocsátási referencia-célértéket az új csoportosulás egészére kiszámított WLTPCO2, NEDCCO2 és NEDC2020target értékek alapján kell meghatározni. |
4. |
A 2021–2024. naptári évben a gyártóra vonatkozó fajlagos kibocsátási célértéket a következőképpen kell kiszámítani: Fajlagos kibocsátási célérték = WLTPreferencia-célérték + a [(Mø – M0) – (Mø2020 – M0,2020)] ahol:
|
5. |
Eltérési célértékek a 10. cikk (3) bekezdésével vagy a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban
a)
Olyan gyártó esetében, aki vagy amely számára a 2021. naptári évben a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban eltérést engedélyeztek egy, az új európai menetcikluson alapuló fajlagos kibocsátási célérték tekintetében, vagy a 2021 és 2024 közötti naptári évek bármelyikében a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban a fajlagos kibocsátási célértékek tekintetében, a WLTP-n alapuló eltérési célértéket a következőképpen kell kiszámítani:
ahol:
b)
Az a) ponttól eltérve, amennyiben a gyártó számára a 2021 és 2024 közötti naptári évek bármelyikében a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban eltérést engedélyeztek a fajlagos kibocsátási célértékek tekintetében, de a gyártó 2021 előtt nem állított elő az Unióban nyilvántartásba vett új személygépkocsikat, az említett naptári évek bármelyikére vonatkozó eltérési célértéket az a) pont szerinti képletnek megfelelően kell kiszámítani, ahol a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
c)
Olyan gyártó esetében, aki vagy amely számára a 2025 és 2028 közötti naptári évek bármelyikében a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban eltérést engedélyeztek, a fajlagos kibocsátási célértéket (eltérési célérték2025–2028) a következőképpen kell kiszámítani: Eltérési célérték2025–2028 = Olyan gyártó esetében, aki vagy amely nem állított elő az Unióban 2020-ban nyilvántartásba vett új személygépkocsikat, és akinek a 3. pont szerinti WLTPCO2 értéke vagy NEDCCO2 értéke nulla, a következőképpen kell kiszámítani a fajlagos kibocsátási célértéket (Eltérési célérték2025–2028): Eltérési célérték2025–2028 = ahol:
|
6. |
2025. január 1-jétől a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékeket és a gyártóra vonatkozó fajlagos kibocsátási célértéket a következőképpen kell kiszámítani: 6.0. A teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 A teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 minden egyes olyan gyártó tekintetében meghatározott, referencia célérték2021-nek a 2021-ben nyilvántartásba vett új személygépkocsik számával súlyozott átlaga, amely esetében a 4. pont szerinti fajlagos kibocsátási célérték alkalmazandó. A referencia célérték2021-et minden gyártó esetében a következők szerint kell megállapítani:
ahol:
6.1. ►M5 A 2025-től a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek ◄ 6.1.1. A 2025–2029-es időszakban a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2025 = teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 · (1 – csökkentési tényező2025) ahol:
6.1.2. ►M5 A 2030 és 2034 közötti időszakban a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték ◄ teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2030 = teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 · (1 – csökkentési tényező2030) ahol:
6.1.3. A 2035-től a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2035 = a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 · (1 – csökkentési tényező2035) ahol:
6.2. ►M5 Fajlagos kibocsátási referencia-célértékek ◄ 6.2.1. A 2025 és 2029 közötti időszakban alkalmazandó fajlagos kibocsátási referencia-célértékek Fajlagos kibocsátási referencia-célérték = teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2025 + a2025 · (TM – TM0) ahol:
ahol
▼M5 ————— 6.3. A 2025-től alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek 6.3.1. A 2025 és 2029 közötti időszakban alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek: fajlagos kibocsátási célérték = fajlagos kibocsátási referencia-célérték · ZLEV-tényező ahol:
ahol:
6.3.2. A 2030 és 2034 közötti időszakban alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek fajlagos kibocsátási célérték = a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2030 + a 2030 · (TM–TM0) ahol:
ahol:
6.3.3. A 2035-től alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek fajlagos kibocsátási célérték = a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2035 + a2035 · (TM–TM0) ahol:
ahol:
|
B. RÉSZ
KÖNNYŰ HASZONGÉPJÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ FAJLAGOS KIBOCSÁTÁSI CÉLÉRTÉKEK
1. |
2020-as naptári évben az egyes új könnyű haszongépjárművek fajlagos szén-dioxid-kibocsátását az e pont és a 2. pont szerinti számítások céljából a következő képlettel kell kiszámítani: fajlagos szén-dioxid-kibocsátás = 147 + a · (M – M0), ahol:
|
2. |
A gyártónak a 2020-ra vonatkozó fajlagos kibocsátási célértéke azon, az adott naptári évben nyilvántartásba vett egyes új könnyű haszongépjárművek 1. pont szerint meghatározott fajlagos szén-dioxid-kibocsátásának átlaga, amelyeket az adott gyártó gyárt. |
3. |
A gyártóra 2021-ben vonatkozó fajlagos kibocsátási referencia-célértékeket a következőképpen kell kiszámítani:
ahol:
|
3a. |
Olyan gyártó esetében, aki vagy amely tekintetében a WLTPCO2 vagy az NEDCCO2 értéke nulla, a 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték a 3. pont szerint meghatározott NEDC2020célérték. |
3b. |
Olyan gyártó esetében, aki vagy amely a 2021 és 2024 közötti naptári évek bármelyikében hoz először forgalomba könnyű haszongépjárműveket az Unió piacán, a 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték az összes gyártóra vonatkozóan a 3. pont szerint meghatározott fajlagos kibocsátási referencia-célértékek átlaga, az e gyártók által 2020-ban az Unióban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművek száma alapján súlyozva. |
3c. |
A 3b. ponttól eltérve, amennyiben a 2021 és 2024 közötti naptári évek bármelyikében egy gyártó első alkalommal hoz forgalomba könnyű haszongépjárműveket az Unió piacán, de a gyártó két vagy több olyan gyártó egyesülése révén jött létre, amelyek közül legalább egy előállított az Unióban 2020-ban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárműveket, az új gyártóra vonatkozó 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték az alábbiak egyike:
a)
amennyiben az egyesülő gyártók közül kettő vagy több állított elő az Unióban 2020-ban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárműveket, a 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték az adott gyártókra vonatkozóan a 3. pont szerint meghatározott fajlagos kibocsátási referencia-célértékek átlaga, az e gyártók által 2020-ban az Unióban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárműveket száma alapján súlyozva;
b)
amennyiben az egyesülő gyártók közül csak egy állított elő az Unióban 2020-ban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárműveket, a 2021. évi fajlagos kibocsátási referencia-célérték az adott gyártóra vonatkozóan a 3. pont szerint meghatározott érték. |
3d. |
A 6. cikk szerinti csoportosulások esetében a WLTP szerinti fajlagos kibocsátási referencia-célértéket a csoportosulás egészére kiszámított WLTPCO2, NEDCCO2 és NEDC2020target értékek alapján kell meghatározni. A 2021 és 2024 közötti években újonnan létrehozott csoportosulások esetében, illetve egy 2020-ban már meglévő csoportosulás tagjainak változása esetén a WLTP szerinti fajlagos kibocsátási referencia-célértéket az új csoportosulás egészére kiszámított WLTPCO2, NEDCCO2 és NEDC2020target értékek alapján kell meghatározni. |
4. |
A 2021–2024. naptári évben a gyártóra vonatkozó fajlagos kibocsátási célértéket a következőképpen kell kiszámítani: Fajlagos kibocsátási célérték = WLTPreferencia-célérték + a [(Mø – M0) – (Mø2020 – M0,2020)] ahol:
|
5. |
Olyan gyártó esetében, aki vagy amely számára 2021-ben eltérést engedélyeznek egy, az új európai menetcikluson alapuló fajlagos kibocsátási célérték tekintetében, a WLTP-n alapuló eltérési célértéket a következőképpen kell kiszámítani:
ahol:
|
6. |
2025. január 1-jétől a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékeket és a gyártóra vonatkozó fajlagos kibocsátási célértéket a következőképpen kell kiszámítani: 6.0. A teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 A teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 minden egyes olyan gyártó tekintetében meghatározott, referencia célérték2021-nek a 2021-ben nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművek számával súlyozott átlaga, amely esetében a 4. pont szerinti fajlagos kibocsátási célérték alkalmazandó. A referenciaérték2021-et minden gyártó esetében a következők szerint kell megállapítani:
ahol:
6.1. ►M5 A 2025-től a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek ◄ 6.1.1. A 2025 és 2029 közötti időszakban a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2025 = teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 · (1 – csökkentési tényező2025) ahol:
6.1.2. ►M5 A 2030 és 2034 közötti időszakban a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek ◄ teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2030 = teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 · (1 – csökkentési tényező2030) ahol:
6.1.3. A 2035-től a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2035 = a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2021 · (1 – csökkentési tényező2035) ahol:
6.2. A 2025-től alkalmazandó fajlagos kibocsátási referencia-célértékek 6.2.1. A 2025 és 2029 közötti időszakban alkalmazandó fajlagos kibocsátási referencia-célértékek Fajlagos kibocsátási referencia-célérték = teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2025 + α · (TM – TM0) ahol:
ahol:
6.2.2. A 2030 és 2034 közötti időszakban alkalmazandó fajlagos kibocsátási referencia-célértékek fajlagos kibocsátási referencia-célérték = a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2030 + α · (TM–TM0) ahol:
ahol:
6.2.3. A 2035-től alkalmazandó fajlagos kibocsátási referencia-célértékek fajlagos kibocsátási referencia-célérték = a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2035 + α · (TM–TM0) ahol:
ahol:
6.3. A 2025-től alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek 6.3.1. A 2025 és 2029 közötti időszakban alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek fajlagos kibocsátási célérték = (fajlagos kibocsátási referencia-célérték – (øcélértékek – a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2025)) · ZLEV-tényező ahol:
ahol:
6.3.2. A 2030 és 2034 közötti időszakban alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek fajlagos kibocsátási célérték = fajlagos kibocsátási referencia-célérték – (øcélértékek – a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2030) ahol:
6.3.3. A 2035-től alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek fajlagos kibocsátási célérték = fajlagos kibocsátási referencia-célérték – (øcélértékek – a teljes uniós járműállományra vonatkozó célérték2035) ahol:
|
II. MELLÉKLET
AZ ÚJ SZEMÉLYGÉPKOCSIK KIBOCSÁTÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSE ÉS BEJELENTÉSE
A. RÉSZ
Adatgyűjtés az új személygépkocsikról és a szén-dioxid-kibocsátás nyomon követése szempontjából lényeges adatok körének meghatározása
▼M3 —————
1a. |
►M6 A tagállamok minden naptári évre vonatkozóan rögzítik a területükön M1 kategóriájú járműként nyilvántartásba vett minden új személygépkocsira vonatkozóan a következő részletes adatokat, és azokat a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően a B. rész 2A. szakaszában meghatározott formátumban továbbítják a Bizottsághoz: ◄
1.
a gyártó;
2.
a típus-jóváhagyási szám és kiterjesztései;
3.
a jármű típusa, változata és kivitele;
4.
márka és kereskedelmi név;
5.
interpolációs járműcsalád-azonosító;
5a.
a kigurulási menetellenállási járműcsalád azonosítója vagy a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsalád azonosítója;
6.
jármű-azonosító szám;
7.
a típusjóváhagyással rendelkező jármű kategóriája;
8.
a nyilvántartásba vett jármű kategóriája;
9.
az első nyilvántartásba vétel időpontja;
9a.
a típusjóváhagyás során alkalmazott előírásokhoz tartozó karakter;
10.
a fajlagos szén-dioxid-kibocsátás;
11.
üzemanyag-fogyasztás;
12.
a jármű menetkész tömege;
13.
vizsgálati tömeg;
14.
a tüzelőanyag típusa és a tüzelőanyag-ellátás elve;
15.
villamosenergia-fogyasztás;
16.
elektromos hatósugár;
17.
ökoinnovációs kód(ok);
18.
az ökoinnováció révén elért szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés; ▼M6 —————
20.
motortérfogat;
21.
legnagyobb hasznos teljesítmény. ▼M6 ————— |
2. |
Az 1. pontban említett adatoknak az adott személygépkocsihoz tartozó megfelelőségi nyilatkozatból kell származniuk, hacsak e melléklet B. részének 2a. szakasza másként nem rendelkezik. |
2a. |
Azon kettős üzemű, benzinnel és cseppfolyósított szénhidrogéngázzal (LPG), illetve benzinnel és sűrített földgázzal (CNG) üzemelő járművek esetében, amelyek megfelelőségi nyilatkozata mindkét tüzelőanyag-típusra feltünteti a fajlagos szén-dioxid-kibocsátási értékeket, a tagállamoknak adott esetben az LPG vagy a CNG üzemmódban mért értéket kell bejelenteniük. A rugalmas tüzelőanyag-felhasználású, benzinnel és etanollal (E85) üzemelő járművek esetében a tagállamoknak a benzin fajlagos szén-dioxid-kibocsátását kell bejelenteniük. |
(3) |
A tagállamok minden naptári év vonatkozásában kötelesek meghatározni a következőket:
a)
az EK-típusjóváhagyás hatálya alá tartozó új személygépkocsik új nyilvántartásba vételének száma összesen;
b)
az egyedileg jóváhagyott új személygépkocsik új nyilvántartásba vételének száma összesen;
c)
a nemzeti típusjóváhagyás hatálya alá tartozó, kis sorozatban gyártott új személygépkocsik új nyilvántartásba vételének száma összesen. |
B. RÉSZ
Adattovábbítási formátum
A tagállamok az A. rész 1. és 3. pontjában meghatározott adatokat a következő formátum szerint kötelesek évente bejelenteni:
1. SZAKASZ
ÖSSZESÍTETT NYOMONKÖVETÉSI ADATOK
Tagállam (1) |
|
Tárgyév |
|
Az EK-típusjóváhagyás hatálya alá tartozó új személygépkocsik új nyilvántartásba vételének száma összesen |
|
Az egyedileg jóváhagyott új személygépkocsik új nyilvántartásba vételének száma összesen |
|
A nemzeti típusjóváhagyás hatálya alá tartozó, kis sorozatban gyártott új személygépkocsik új nyilvántartásba vételének száma összesen |
|
(1)
ISO 3166 alpha-2 kódok, Görögország és az Egyesült Királyság kivételével, amelyek esetében a kód „EL”, illetve „UK”. |
▼M3 —————
2a. SZAKASZ
Részletes nyomonkövetési adatok – egy járműre vonatkozóan
►M6 Hivatkozás az A. rész 1a. pontjára ◄ |
Részletes adatok nyilvántartásba vett járművenként |
Adatforrások Eltérő rendelkezés hiányában a megfelelőségi nyilatkozat (az (EU) 2020/683 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) VIII. melléklete) |
|
1. |
A gyártó neve – Uniós standard megnevezés (1) |
A Bizottság által adott név |
|
A gyártó neve (2) |
0.5., vagy egynél több gyártói név esetében a 0.5.1. bejegyzésben rögzített név |
||
2. |
Típusjóváhagyási szám és kiterjesztései |
0.11. |
|
3. |
Típus |
0.2. |
|
Változat |
|||
Kivitel |
|||
4. |
Márka és kereskedelmi név |
0.1. és 0.2.1. |
|
5. |
Interpolációs járműcsalád-azonosító |
0.2.3.1. |
|
5a. |
A kigurulási menetellenállási járműcsalád azonosítója vagy a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsalád azonosítója |
0.2.3.4. 0.2.3.5. |
|
6. |
Jármű-azonosító szám |
0.10. |
|
7. |
A típusjóváhagyással rendelkező jármű kategóriája |
0.4. |
|
8. |
A nyilvántartásba vett jármű kategóriája |
Forgalmi engedély |
|
9. |
Az első nyilvántartásba vétel időpontja |
Forgalmi engedély |
|
9a. |
A típusjóváhagyás során alkalmazott előírásokhoz tartozó karakter |
47 |
|
10. |
A fajlagos szén-dioxid-kibocsátás (g/km) |
49.4. vegyes vagy adott esetben súlyozott vegyes |
|
11. |
Tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km) vagy m3/100 km vagy kg/100 km |
49.4. vegyes vagy adott esetben súlyozott vegyes |
|
12. |
A jármű menetkész tömege (kg) |
13. |
|
13. |
Vizsgálati tömeg (kg) |
47.1.1. |
|
14. |
Tüzelőanyagtípus |
26 |
|
A tüzelőanyag-ellátás elve |
26.1. 23 (akkumulátoros elektromos járművek esetében) 23.1. (külső feltöltésű hibrid elektromos járművek esetében) |
||
15. |
Villamosenergia-fogyasztás (Wh/km) |
Tisztán elektromos meghajtású jármű: 49.5.1. Külső feltöltésű – hibrid elektromos jármű: 49.5.2. |
|
16. |
Elektromos hatósugár (km) |
Tisztán elektromos meghajtású jármű: 49.5.1. Külső feltöltésű – hibrid elektromos jármű: 49.5.2. |
|
17. |
Ökoinnovációs kód(ok) |
49.3.1. |
|
18. |
Az ökoinnováció révén elért kibocsátáscsökkentés (g CO2/km) |
49.3.2.2. |
|
▼M6 ————— |
|||
Kormányzott tengely nyomtávja (1. tengely) (mm)(3) |
30. |
||
Egyéb tengely nyomtávja (2. tengely) (mm)(3) |
30. |
||
20. |
Motortérfogat (cm3) |
25. |
|
21. |
Legnagyobb hasznos teljesítmény (kW) |
27.1. és 27.3. |
|
▼M6 ————— |
|||
(*1)
A Bizottság (EU) 2020/683 végrehajtási rendelete (2020. április 15.) az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszerei, alkotóelemei és önálló műszaki egységei jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 163., 2020.5.26.) Megjegyzések: (1) A Bizottság által a CIRCABC portálon közzétett lista. (2) A kis sorozatban gyártott járművek nemzeti típusjóváhagyása (NSS) vagy az egyedileg jóváhagyott (IVA) járművek esetében a gyártó nevét „A gyártó neve” oszlopban kell feltüntetni, „A gyártó neve – Uniós standard megnevezés” oszlopban pedig a következők egyikének kell szerepelnie: „AA-NSS” vagy „AA-IVA”, az adott esettől függően. (3) Amennyiben a gépjármű tengelyeinek más-más a nyomtávja, a maximális tengelytávot kell bejelenteni. ▼M6 ————— |
III. MELLÉKLET
AZ ÚJ KÖNNYŰ HASZONGÉPJÁRMŰVEK KIBOCSÁTÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSE ÉS BEJELENTÉSE
A. Adatgyűjtés az új könnyű haszongépjárművekről és a szén-dioxid-kibocsátás nyomon követése szempontjából lényeges adatok körének meghatározása
1. Részletes adatok
▼M3 —————
1.1a. Az N1 kategóriájúként nyilvántartásba vett járművekkel kapcsolatos tagállami jelentéstétel
A tagállamok minden naptári évre vonatkozóan rögzítik a területükön N1 kategóriájú járműként nyilvántartásba vett minden új teljes vagy befejezett könnyű haszongépjárműre vonatkozóan a következő részletes adatokat, és azokat a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően a C. rész 2a. szakaszában meghatározott formátumban továbbítják a Bizottsághoz:
1. |
a gyártó (befejezett járművek esetében: az alapjármű gyártója); |
2. |
a típus-jóváhagyási szám és kiterjesztései; |
3. |
a jármű típusa, változata és kivitele; |
4. |
márka és adott esetben kereskedelmi név; |
5. |
interpolációs járműcsalád-azonosító; |
5a. |
a kigurulási menetellenállási járműcsalád azonosítója vagy a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsalád azonosítója; |
6. |
jármű-azonosító szám; |
7. |
a típusjóváhagyással rendelkező jármű kategóriája; |
7a. |
teljes vagy befejezett jármű; |
8. |
a nyilvántartásba vett jármű kategóriája; |
9. |
az első nyilvántartásba vétel időpontja; |
9a. |
a típusjóváhagyás során alkalmazott előírásokhoz tartozó karakter; |
10. |
a fajlagos szén-dioxid-kibocsátás; |
11. |
üzemanyag-fogyasztás; |
12. |
a teljes vagy befejezett jármű menetkész tömege; |
12a. |
befejezett járművek esetében az alapjármű menetkész tömege; |
13. |
a vizsgálati tömeg; |
14. |
a tüzelőanyag típusa és a tüzelőanyag-ellátás elve; |
15. |
a villamosenergia-fogyasztás; |
16. |
az elektromos hatósugár; |
17. |
az ökoinnovációs kód(ok); |
18. |
az ökoinnováció révén elért szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés; |
▼M6 —————
20. |
a motortérfogat; |
21. |
a legnagyobb hasznos teljesítmény; |
22. |
a műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg. |
▼M6 —————
1.2. |
N1 kategóriájúként nyilvántartásba vett befejezett járművek ▼M6 ————— ▼M3 ————— ▼M6 ————— 1.2.2. A gyártók általi jelentéstétel A tagállamok által az 1.1a. pontnak megfelelően jelentett minden egyes új befejezett jármű kapcsán az alapjármű gyártója jelenti a Bizottság felé minden olyan alapjárműnek az e pont a) és b) alpontjában meghatározott adatait, amelynek jármű-azonosító száma megegyezik a befejezett járműével. Az adatokat a gyártónak a 7. cikk (4) bekezdésének második albekezdése szerinti előzetes adatokról való értesítését követő három hónapon belül jelentenie kell.
a)
nem teljes alapjárművön alapuló befejezett jármű esetében:
i.
jármű-azonosító szám;
ii.
►M6 interpolációs járműcsalád-azonosító a 154. sz. ENSZ-előírás 6.2.6. szakaszában említettek szerint; ◄
iii.
ellenőrző CO2-kibocsátási érték, az 1.2.4. pont meghatározása szerint; ▼M6 —————
vi.
ellenőrző tömeg, az I. melléklet B. része 4. pontjának meghatározása szerint;
vii.
a nem teljes alapjármű menetkész tömege. ▼M6 —————
b)
1.2.3. Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás és a fajlagos kibocsátási célérték kiszámítása Az alapjármű gyártója által az 1.2.2. pontban foglaltaknak megfelelően jelentett értékeket a Bizottság az alapjármű gyártójának arra a naptári évre vonatkozó átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának és fajlagos kibocsátási célértékének kiszámításához használja, amelynek során a megfelelő befejezett járművet nyilvántartásba vették, kivéve, ha az 1.2.5. pontban ismertetett körülmények fennállnak, mely esetben a befejezett járművekre vonatkozó adatokat kell használni. Amennyiben az alapjármű gyártója nem jelenti az 1.2.2. pontban említett adatokat, a tagállamok által a kapcsolódó befejezett járműre vonatkozóan az 1.1a. pont szerint jelentett fajlagos CO2-kibocsátást és menetkész tömeget kell felhasználni annak meghatározására, hogy a jármű e rendelet hatálya alá tartozik-e, valamint az érintett alapjármű-gyártó átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának és fajlagos kibocsátási célértékének kiszámításához. 1.2.4. Az ellenőrző CO2-kibocsátási érték kiszámítása nem teljes alapjárművek esetében A 2020-as naptári évtől kezdődően a gyártónak a 154. sz. ENSZ-előírás B7. mellékletének 3.2.3.2. vagy 3.2.4. szakaszában említett interpolációs eljárás szerint kell kiszámítania minden egyes nem teljes alapjárművének ellenőrző CO2-kibocsátási értékét az alapjármű kibocsátás tekintetében való EK-típusjóváhagyásához használt módszer alkalmazásával és az említett pontok meghatározásai szerint, az alábbi kivételekkel:
a)
Az egyes járművek tömege A 154. sz. ENSZ-előírás B7. mellékletének 3.2.3.2.2.1. vagy 3.2.4.1.1.1. szakaszában szereplő „TMind ” kifejezés helyébe a DMbase kifejezés, vagyis az alapjármű alapértelmezett tömege lép. Ha a DMbase kisebb az interpolációs család L járműve vizsgálati tömegénél (TML), a TMind helyett a TML értékkel kell számolni. Ha a DMbase nagyobb az interpolációs család H járműve vizsgálati tömegénél (TMH), a TMind helyett a TMH értékkel kell számolni. A DMbase-t a következő képlet szerint kell meghatározni: DMbase = MRObase × B0 + 25 kg + 0,28 × (TPMLM – MRObase × B0 – 25 kg) ahol:
b)
Az egyes járművek gördülési ellenállása A 154. sz. ENSZ-előírás B7. melléklete 3.2.3.2.2.2. és 3.2.4.1.1.2. szakaszának céljaira az alapjármű gördülési ellenállását kell használni.
c)
Az egyes járművek aerodinamikai hatása Az olyan nem teljes alapjárművek esetében, amelyek valamely kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba tartoznak, a gyártó az alábbi lehetőségek egyikével határozza meg a 154. sz. ENSZ-előírás B7. mellékletének 3.2.4.1.1.3. szakaszában említett „Af,ind ” értéket:
i.
a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsalád reprezentatív járművének homlokfelülete (m2);
ii.
az interpolációs család H és L járműve homlokfelületének számtani középértéke (m2);
iii.
az interpolációs eljárás használatát mellőző esetekben az interpolációs család H járművének homlokfelülete (m2). Az olyan nem teljes alapjárművek esetében, amelyek nem tartoznak egy kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba, a gyártó az alábbi lehetőségek egyikével határozza meg a 154. sz. ENSZ-előírás B7. mellékletének 3.2.3.2.2.4. szakaszában említett „f2,ind ” értéket:
i.
az említett pontban hivatkozott „f2,L” és „f2,H” értékek számtani közepe;
ii.
az említett pontban hivatkozott „f2,H” értéke. 1.2.5. Az ellenőrző CO2-kibocsátási érték reprezentativitása A Bizottság minden évben felméri, hogy mennyire reprezentatív az alapjármű gyártója által jelentett ellenőrző CO2-kibocsátási értékek átlaga az adott naptári évben nyilvántartásba vett megfelelő befejezett járművek fajlagos CO2-kibocsátásának átlagához viszonyítva. A Bizottság tájékoztatja az alapjármű gyártóját a két érték között feltárt eltérésről. Amennyiben két egymást követő naptári évben a Bizottság 4 %-os vagy annál nagyobb eltérést tapasztal, akkor a következő naptári évben a befejezett járművek fajlagos CO2-kibocsátási átlagát használja az alapjármű gyártója vagy gyártói csoportja adott évre vonatkozó fajlagos CO2-kibocsátási átlagának kiszámításához. |
2. |
Az 1.1a. pontban említett részletes adatoknak az adott könnyű haszongépjárműhöz tartozó megfelelőségi nyilatkozatból kell származniuk, hacsak a C. rész 2a. szakasza másként nem rendelkezik. |
2a. |
Azon kettős üzemű, benzinnel és cseppfolyósított szénhidrogéngázzal (LPG), illetve benzinnel és sűrített földgázzal (CNG) üzemelő járművek esetében, amelyek megfelelőségi nyilatkozata mindkét tüzelőanyag-típusra feltünteti a fajlagos szén-dioxid-kibocsátási értékeket, a tagállamoknak adott esetben az LPG vagy a CNG üzemmódban mért értéket kell bejelenteniük. |
A rugalmas tüzelőanyag-felhasználású, benzinnel és etanollal (E85) üzemelő járművek esetében a tagállamoknak a benzin fajlagos szén-dioxid-kibocsátását kell bejelenteniük.
3. |
A tagállamok minden naptári év vonatkozásában kötelesek meghatározni a következőket:
a)
az EK-típusjóváhagyás hatálya alá tartozó új könnyű haszongépjárművek új nyilvántartásba vételének száma összesen;
b)
a többlépcsős típusjóváhagyás hatálya alá tartozó új könnyű haszongépjárművek új nyilvántartásba vételének száma összesen, amennyiben rendelkezésre áll;
c)
az egyedileg jóváhagyott új könnyű haszongépjárművek új nyilvántartásba vételének száma összesen;
d)
a nemzeti típusjóváhagyás hatálya alá tartozó, kis sorozatban gyártott új könnyű haszongépjárművek új nyilvántartásba vételének száma összesen. |
▼M6 —————
C. Adattovábbítási formátum
A tagállamok az A. rész 1. és 3. pontjában meghatározott adatokat a következő formátum szerint kötelesek évente bejelenteni:
1. szakasz
Összesített nyomonkövetési adatok
Tagállam (1) |
|
Tárgyév |
|
Az EK-típusjóváhagyás hatálya alá tartozó új könnyű haszongépjárművek új nyilvántartásba vételének száma összesen |
|
Az egyedileg jóváhagyott új könnyű haszongépjárművek új nyilvántartásba vételének száma összesen |
|
A nemzeti típusjóváhagyás hatálya alá tartozó, kis sorozatban gyártott új könnyű haszongépjárművek új nyilvántartásba vételének száma összesen |
|
A többlépcsős típusjóváhagyás hatálya alá tartozó új könnyű haszongépjárművek új nyilvántartásba vételének száma összesen (amennyiben rendelkezésre áll) |
|
(1)
ISO 3166 alpha-2 kódok, Görögország és az Egyesült Királyság kivételével, amelyek esetében a kód „EL” és „UK”. |
▼M3 —————
2a. szakasz
Részletes nyomonkövetési adatok – egy járműre vonatkozóan
►M6 Hivatkozás az A. rész 1.1a. pontjára ◄ |
Részletes adatok nyilvántartásba vett járművenként |
Adatforrások Eltérő rendelkezés hiányában a megfelelőségi nyilatkozat (az (EU) 2020/683 bizottsági végrehajtási rendelet* VIII. melléklete) |
|
1. |
A gyártó neve – Uniós standard megnevezés (1) |
A Bizottság által adott név |
|
A gyártó neve (2) |
0.5., vagy többlépcsős típusjóváhagyás hatálya alá tartozójárművek esetében 0.5.1. (az alapjármű gyártója) |
||
2. |
Típusjóváhagyási szám és kiterjesztései |
0.11. |
|
3. |
Típus |
0.2. |
|
Változat |
|||
Kivitel |
|||
4. |
Márka és kereskedelmi név |
0.1. és 0.2.1. |
|
5. |
Interpolációs járműcsalád-azonosító |
0.2.3.1. |
|
5a. |
A kigurulási menetellenállási járműcsalád azonosítója vagy a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsalád azonosítója |
0.2.3.4. 0.2.3.5. |
|
6. |
Jármű-azonosító szám |
0.10. |
|
7. |
A típusjóváhagyással rendelkező jármű kategóriája |
0.4. |
|
7a. |
Teljes vagy befejezett jármű |
0.4. |
|
8. |
A nyilvántartásba vett jármű kategóriája |
Forgalmi engedély |
|
9. |
Az első nyilvántartásba vétel időpontja |
Forgalmi engedély |
|
9a. |
A típusjóváhagyás során alkalmazott előírásokhoz tartozó karakter |
47. |
|
10. |
A fajlagos szén-dioxid-kibocsátás (g/km) |
49.4. vegyes vagy adott esetben súlyozott vegyes |
|
11. |
Tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km) vagy m3/100 km vagy kg/100 km |
49.4. vegyes vagy adott esetben súlyozott vegyes |
|
12. |
A teljes vagy befejezett jármű menetkész tömege |
13. |
|
12a. |
Az alapjármű menetkész tömege (befejezett járművek esetében) |
14. |
|
13. |
Vizsgálati tömeg (teljes és befejezett járművek) (kg) |
47.1.1. |
|
14. |
Tüzelőanyagtípus |
26. |
|
A tüzelőanyag-ellátás elve |
26.1. 23. (akkumulátoros elektromos járművek esetében) 23.1. (külső feltöltésű hibrid elektromos járművek esetében) |
||
15. |
Villamosenergia-fogyasztás (Wh/km) |
Tisztán elektromos meghajtású jármű: 49.5.1. Külső feltöltésű – hibrid elektromos jármű: 49.5.2. |
|
16. |
Elektromos hatósugár (km) |
Tisztán elektromos meghajtású jármű: 49.5.1. Külső feltöltésű – hibrid elektromos jármű: 49.5.2. |
|
17. |
Ökoinnovációs kód(ok) |
49.3.1. |
|
18. |
Az ökoinnováció révén elért kibocsátáscsökkentés (g CO2/km) |
49.3.2.2. |
|
▼M6 ————— |
|||
20. |
Motortérfogat (cm3) |
25. |
|
21. |
Legnagyobb hasznos teljesítmény (kW) |
27.1. és 27.3. |
|
22. |
Műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg (TPMLM) |
16,1. |
|
▼M6 ————— |
|||
Megjegyzések: (1) A Bizottság által a CIRCABC portálon közzétett lista. (2) A kis sorozatban gyártott járművek nemzeti típusjóváhagyása (NSS) vagy az egyedileg jóváhagyott (IVA) járművek esetében a gyártó nevét „A gyártó neve” oszlopban kell feltüntetni, „A gyártó neve – Uniós standard megnevezés” oszlopban pedig a következők egyikének kell szerepelnie: „AA-NSS” vagy „AA-IVA”, az adott esettől függően. (3) Amennyiben a gépjármű tengelyeinek más-más a nyomtávja, a maximális tengelytávot kell bejelenteni. ▼M6 ————— |
IV. MELLÉKLET
A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT RENDELETEK ÉS AZOK KÉSŐBBI MÓDOSÍTÁSAINAK LISTÁJA
Az Európai Parlament és a Tanács 443/2009/EK rendelete |
(HL L 140., 2009.6.5., 1. o.) |
A Bizottság 397/2013/EU rendelete |
(HL L 120., 2013.5.1., 4. o.) |
Az Európai Parlament és a Tanács 333/2014/EU rendelete |
(HL L 103., 2014.4.5., 15. o.) |
A Bizottság (EU) 2015/6 felhatalmazáson alapuló rendelete |
(HL L 3., 2015.1.7., 1. o.) |
A Bizottság (EU) 2017/1502 felhatalmazáson alapuló rendelete |
(HL L 221., 2017.8.26., 4. o.) |
A Bizottság (EU) 2018/649 felhatalmazáson alapuló rendelete |
(HL L 108., 2018.4.27., 14. o.) |
Az Európai Parlament és a Tanács 510/2011/EU rendelete |
(HL L 145., 2011.5.31., 1. o.) |
A Bizottság 205/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete |
(HL L 72., 2012.3.10., 2. o.) |
Az Európai Parlament és a Tanács 253/2014/EU rendelete |
(HL L 84., 2014.3.20., 38. o.) |
A Bizottság 404/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete |
(HL L 121., 2014.4.24., 1. o.) |
A Bizottság (EU) 2017/748 felhatalmazáson alapuló rendelete |
(HL L 113., 2017.4.29., 9. o.) |
A Bizottság (EU) 2017/1499 felhatalmazáson alapuló rendelete |
(HL L 219., 2017.8.25., 1. o.) |
V. MELLÉKLET
MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
443/2009/EK rendelet |
510/2011/EU rendelet |
Ez a rendelet |
1. cikk, első bekezdés |
1. cikk, (1) bekezdés |
1. cikk, (1) bekezdés |
1. cikk, második bekezdés |
1. cikk, (2) bekezdés |
1. cikk, (2) bekezdés |
1. cikk, harmadik bekezdés |
— |
1. cikk, (3) bekezdés |
— |
— |
1. cikk, (4) bekezdés |
— |
— |
1. cikk, (5) bekezdés |
— |
— |
1. cikk, (6) bekezdés |
— |
— |
1. cikk, (7) bekezdés |
2. cikk, (1) bekezdés |
2. cikk, (1) bekezdés |
2. cikk, (1) bekezdés |
2. cikk, (2) bekezdés |
2. cikk, (2) bekezdés |
2. cikk, (2) bekezdés |
2. cikk, (3) bekezdés |
2. cikk, (3) bekezdés |
2. cikk, (3) bekezdés |
2. cikk, (4) bekezdés |
2. cikk, (4) bekezdés |
2. cikk, (4) bekezdés |
3. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
3. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
3. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
3. cikk, (1) bekezdés, a) és b) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, a) és b) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, a) és b) pont |
— |
3. cikk, (1) bekezdés, c), d) és e) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, c), d) és e) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, c) és d) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, f) és g) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, f) és g) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, f) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, h) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, h) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, e) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, j) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, i) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, g) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, i) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, j) pont |
— |
— |
3. cikk, (1) bekezdés, k). l) és m) pont |
— |
3. cikk, (1) bekezdés, k) pont |
3. cikk, (1) bekezdés, n) pont |
3. cikk, (2) bekezdés |
3. cikk, (2) bekezdés |
3. cikk, (2) bekezdés |
4. cikk, első bekezdés |
4. cikk, első bekezdés |
4. cikk (1) bekezdés, bevezető rész és a) és b) pont |
— |
— |
4. cikk, (1) bekezdés, c) pont |
— |
4. cikk, második bekezdés |
4. cikk, (2) bekezdés |
4. cikk, második bekezdés |
4. cikk, harmadik bekezdés |
4. cikk, (3) bekezdés |
5. cikk |
5. cikk |
— |
5a. cikk |
— |
5. cikk |
6. cikk |
6. cikk |
— |
7. cikk, (1) bekezdés |
7. cikk, (1) bekezdés |
6. cikk, (1) bekezdés |
7. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont |
7. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont |
6. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont |
— |
— |
6. cikk, (2) bekezdés, d) pont |
7. cikk, (3) bekezdés |
7. cikk, (3) bekezdés |
6. cikk, (3) bekezdés |
7. cikk, (4) bekezdés |
7. cikk, (4) bekezdés |
6. cikk, (4) bekezdés |
7. cikk, (5) bekezdés |
7. cikk, (5) bekezdés |
6. cikk, (5) bekezdés |
7. cikk, (6) bekezdés |
7. cikk, (6) bekezdés |
6. cikk, (6) bekezdés |
7. cikk, (7) bekezdés |
7. cikk, (7) bekezdés |
6. cikk, (7) bekezdés |
8. cikk, (1) bekezdés |
8. cikk, (1) bekezdés |
7. cikk, (1) bekezdés |
8. cikk, (2) bekezdés |
8. cikk, (2) bekezdés |
7. cikk, (2) bekezdés |
8. cikk, (3) bekezdés |
8. cikk, (3) bekezdés |
7. cikk, (3) bekezdés |
8. cikk, (4) bekezdés, első és második albekezdés |
8. cikk, (4) bekezdés, első és második albekezdés |
7. cikk, (4) bekezdés, első és második albekezdés |
8. cikk, (4) bekezdés, harmadik albekezdés |
8. cikk (4) bekezdés, első albekezdés |
7. cikk, (4) bekezdés, harmadik albekezdés |
8. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés |
8. cikk, (5) bekezdés |
7. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés |
8. cikk, (5) bekezdés, második albekezdés |
8. cikk, (6) bekezdés |
7. cikk (5) bekezdés, második albakezdés |
8. cikk, (6) bekezdés |
8. cikk, (7) bekezdés |
— |
8. cikk, (7) bekezdés |
8. cikk (8) bekezdés |
7. cikk, (6) bekezdés, első albekezdés |
— |
— |
7. cikk, (6) bekezdés, második albekezdés |
8. cikk, (8) bekezdés |
— |
— |
8. cikk, (9) bekezdés, első albekezdés |
8. cikk, (9) bekezdés, első albekezdés |
7. cikk, (7) bekezdés |
8. cikk, (9) bekezdés, második albekezdés |
8. cikk, (9) bekezdés, második albekezdés |
7. cikk, (8) bekezdés |
— |
— |
7. cikk, (9) bekezdés |
— |
— |
7. cikk, (10) bekezdés |
— |
8. cikk, (10) bekezdés |
7. cikk, (11) bekezdés |
9. cikk, (1) bekezdés |
9. cikk, (1) bekezdés |
8. cikk, (1) bekezdés |
9. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg |
9. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg |
8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés, első rész |
9. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont |
9. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont |
— |
9. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont |
9. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont |
8. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, második rész |
9. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
9. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
9. cikk, (3) bekezdés |
9. cikk, (3) bekezdés |
8. cikk, (3) bekezdés |
9. cikk, (4) bekezdés |
9. cikk, (4) bekezdés |
8. cikk, (4) bekezdés |
10. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
10. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
9. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
10. cikk, (1) bekezdés, a) -e) pont |
10. cikk, (1) bekezdés, a)-e) pont |
9. cikk, (1) bekezdés, a)-e) pont |
— |
— |
9. cikk, (1) bekezdés, f) pont |
10. cikk, (2) bekezdés |
10. cikk, (2) bekezdés |
9. cikk, (2) bekezdés |
— |
— |
9. cikk, (3) bekezdés |
11. cikk, (1) bekezdés |
11. cikk, (1) bekezdés |
10. cikk, (1) bekezdés |
11. cikk, (2) bekezdés |
11. cikk, (2) bekezdés |
10. cikk, (2) bekezdés |
11. cikk, (3) bekezdés |
11. cikk, (3) bekezdés |
10. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés |
— |
— |
10. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés |
11. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés |
— |
10. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés |
11. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés, bevezető szöveg |
— |
10. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés, bevezető szöveg |
11. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés, a) pont |
— |
10. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés, a) pont |
11. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés, b) pont |
— |
— |
11. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés, c) pont |
— |
10. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés, b) pont |
— |
— |
10. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés, c) pont |
11. cikk, (4) bekezdés, harmadik és negyedik albekezdés |
— |
10. cikk, (4) bekezdés, harmadik és negyedik albekezdés |
11. cikk, (5) bekezdés |
11. cikk, (4) bekezdés |
10. cikk, (5) bekezdés |
11. cikk, (6) bekezdés |
11. cikk, (5) bekezdés |
10. cikk, (6) bekezdés |
11. cikk, (7) bekezdés |
11. cikk, (6) bekezdés |
10. cikk, (7) bekezdés |
11. cikk, (8) bekezdés |
11. cikk, (7) bekezdés |
10. cikk, (8) bekezdés |
11. cikk, (9) bekezdés |
11. cikk, (8) bekezdés |
10. cikk, (9) bekezdés |
12. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
12. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
11. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
12. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
— |
11. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
12. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés |
12. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
11. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés |
— |
— |
11. cikk, (1) bekezdés, negyedik albekezdés |
12. cikk, (2) bekezdés |
12. cikk, (2) bekezdés |
11. cikk, (2) bekezdés, bevezető rész, a), b) és c) és d) pont, első rész |
— |
— |
11. cikk, (2) bekezdés, d) pont, utolsó rész |
12. cikk, (3) bekezdés |
12. cikk, (3) bekezdés |
11. cikk, (3) bekezdés |
12. cikk, (4) bekezdés |
12. cikk, (4) bekezdés |
11. cikk, (4) bekezdés |
— |
— |
12. cikk |
— |
— |
13. cikk |
13. cikk, (1) bekezdés |
— |
— |
— |
13. cikk (1) bekezdés |
— |
— |
— |
14. cikk, cím |
— |
— |
14. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg |
13. cikk, (2) bekezdés, első és második albekezdés |
— |
14. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
— |
13. cikk, (5) bekezdés |
14. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
— |
— |
14. cikk, (1) bekezdés, c) és d) pont |
13. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés |
13. cikk, (5) bekezdés |
14. cikk, (2) bekezdés |
— |
— |
15. cikk, (1) bekezdés |
— |
— |
15. cikk, (2) bekezdés |
— |
— |
15. cikk, (3) bekezdés |
— |
13. cikk, (2) bekezdés |
— |
— |
— |
15. cikk, (4) bekezdés, első rész |
13. cikk, (3) bekezdés |
13. cikk, (6) bekezdés, első albekezdés |
15. cikk, (4) bekezdés, második rész |
— |
13. cikk, (4) bekezdés |
— |
13. cikk, (4) bekezdés |
13. cikk, (6) bekezdés, második albekezdés |
— |
13. cikk, (5) bekezdés |
— |
— |
13. cikk, (6) bekezdés |
13. cikk, (3) bekezdés |
— |
— |
— |
15. cikk, (5) bekezdés |
— |
— |
15. cikk, (6) bekezdés |
13. cikk, (7) bekezdés, első albekezdés |
13. cikk, (6) bekezdés, harmadik albekezdés |
15. cikk, (7) bekezdés |
13. cikk, (7) bekezdés, második albekezdés |
13. cikk, (6) bekezdés, negyedik albekezdés |
15. cikk, (8) bekezdés |
14. cikk, (1) bekezdés |
14. cikk, (1) bekezdés |
16. cikk, (1) bekezdés |
14. cikk, (2) bekezdés |
14. cikk, (2) bekezdés |
16. cikk, (2) bekezdés |
14. cikk, (3) bekezdés |
14. cikk, (2a) bekezdés |
16. cikk, (3) bekezdés |
14a. cikk, (1) bekezdés |
15. cikk, (3) bekezdés |
17. cikk, (1) bekezdés |
14a. cikk, (2) bekezdés |
15. cikk, (1) bekezdés |
17. cikk, (2) bekezdés |
14a. cikk, (3) bekezdés |
16. cikk |
17. cikk, (3) bekezdés |
14a. cikk, (4) bekezdés |
15. cikk, (2) bekezdés |
17. cikk, (4) bekezdés |
14a. cikk, (5) bekezdés |
17. cikk |
17. cikk, (5) bekezdés |
15. cikk |
— |
— |
— |
— |
18. cikk, |
16. cikk |
18. cikk |
19. cikk |
I. melléklet |
— |
I. melléklet, A. rész, 1—5. pont |
— |
— |
I. melléklet, A. rész, 6. pont |
— |
I. melléklet |
I. melléklet, B. rész, 1—5 pont |
— |
— |
I. melléklet, B. rész, 6. pont |
II. melléklet, A. rész |
— |
II. melléklet, A. rész |
II. melléklet, B. rész |
— |
— |
II. melléklet, C. rész |
— |
II. melléklet, B. rész |
— |
II. melléklet |
III. melléklet |
— |
— |
IV. melléklet |
— |
— |
V. melléklet |
( 1 ) Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).
( 2 ) A Bizottság (EU) 2021/392 végrehajtási rendelete (2021. március 4.) a személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásával kapcsolatos adatok (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyomon követéséről és bejelentéséről, valamint az 1014/2010/EU, a 293/2012/EU, az (EU) 2017/1152 és az (EU) 2017/1153 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 77., 2021.3.5., 8. o.).
( 3 ) Az Európai Parlament és a Tanács 2010/31/EU irányelve (2010. május 19.) az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 13. o.).
( 4 ) Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.).
( 5 ) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).
( 6 ) Egy tagállam új személygépkocsikból álló állományában a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek 2017-es arányát a következőképpen kell kiszámítani: a 2017-ben nyilvántartásba vett új kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek teljes száma osztva az ugyanabban az évben nyilvántartásba vett új személygépkocsik teljes számával.