1971L0318 — HU — 22.07.1982 — 003.001
Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
A TANÁCS IRÁNYELVE (1971. július 26.) a gáztérfogatmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 202, 6.9.1971, p.21) |
Módosította:
|
|
Hivatalos Lap |
||
No |
page |
date |
||
L 189 |
9 |
12.7.1974 |
||
L 104 |
26 |
18.4.1978 |
||
L 252 |
5 |
27.8.1982 |
A TANÁCS IRÁNYELVE
(1971. július 26.)
a gáztérfogatmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről
(71/318/EGK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére ( 1 ),
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére ( 2 ),
mivel a tagállamokban kötelező rendelkezések határozzák meg a gáztérfogatmérők felépítését és ellenőrzési módszereit, melyek tagállamonként különböznek, és következésképpen akadályozzák e műszerek kereskedelmét; mivel ezért szükséges e rendelkezéseknek a közelítése;
mivel a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i tanácsi irányelv ( 3 ) meghatározta az EGK-típusjóváhagyási és az EGK-elsőhitelesítési eljárásokat; mivel az említett irányelvvel összhangban meg kell határozni a gáztérfogatmérők konstrukciójára és működésére vonatkozó műszaki követelményeket,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Ez az irányelv a következő gáztérfogatmérőkre vonatkozik:
1. Térfogatos mérőórák:
— változó falú mérőórák,
— forgódugattyús mérőórák.
2. Nem térfogatos mérőórák:
— turbinás mérőórák.
2. cikk
Ezen irányelv mellékletében fel vannak sorolva azok a mérőórák, amelyek rendelkezhetnek EGK-jelöléssel. E mérőeszközök EGK-típusjóváhagyási eljárás és EGK-elsőhitelesítési eljárás tárgyai.
3. cikk
A tagállamok nem tagadhatják meg, nem tilthatják és nem korlátozhatják olyan gáztérfogatmérők forgalomba hozatalát vagy üzembe állítását, amelyen feltüntették az EGK-típusjóváhagyási jelet és az EGK-elsőhitelesítési jelet.
4. cikk
1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítést követő tizennyolc hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság értesüljön nemzeti joguknak azokról a főbb rendelkezéseiről, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
5. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
MELLÉKLET
I. FEJEZET
A. A MELLÉKLETBEN ALKALMAZOTT EGYES KIFEJEZÉSEK MEGHATÁROZÁSA
1. Terhelési tartomány
Egy gázmérőóra terhelési tartománya a Qmax legnagyobb térfogatáram és a Qmin legkisebb térfogatáram határértékek között van.
2. Térfogatos mérőóra ciklustérfogata
„Térfogatos mérőóra V ciklustérfogata” a mérőóra egy működési ciklusához tartozó térfogat, azaz a mérőóra mozgó alkatrészeinek azon teljes elmozdulásához tartozó térfogat, amely után a kijelző és a közbenső áttételek kivételével az összes ilyen alkatrész először ér vissza az eredeti helyzetébe.
Ez az ellenőrző egység teljes körbefordulásával jellemzett érték és a mérőeszköz számlálóegységéhez tartozó áttételi arány összeszorzásával számítható ki.
3. Üzemi nyomás és referencia nyomás
3.1. Üzemi nyomás
A gázmérőóra üzemi nyomása a mérőóra bemeneténél fellépő gáz nyomása és a légköri nyomás közötti különbség.
3.2. Referencia nyomás
A gáz mérőóra pr referencia nyomása az a nyomás, amelyhez a megjelölt gáztérfogat tartozik.
A referencia nyomás megmérésére szolgáló nyomásmegcsapolás a III. fejezetben kerül meghatározásra.
4. Nyomásesés
A gáz mérőóra nyomásesése gáz áramlása közben a mérőóra bemeneténél és a kimeneténél mért nyomás közötti különbség.
5. Tengelykimenet állandója
Egy tengelykimenet állandója a meghajtás tengelyének egy teljes körbefordulásához tartozó térfogat; ez az érték az ellenőrző egység teljes körbefordulásához tartozó térfogat és az ennek a tengelynek a számlálóegységéhez tartozó áttételi arány összeszorzásával számítható ki.
B. GÁZTÉRFOGATMÉRŐKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK
1. Általános
1.1. |
Ennek a mellékletnek az I. fejezete határozza meg azokat az előírásokat, amelyeket az ezen irányelv 1. cikkében meghatározott minden gáztérfogatmérőnek ki kell elégítenie. |
1.2. |
Ennek a mellékletnek a II. és a III. fejezete határozza meg az érintett mérőórákra vonatkozó különleges előírásokat. |
2. Felépítés
2.1. Alapanyagok
A mérőórákat kis belső feszültséggel rendelkező szilárd alapanyagokból kell előállítani, amelyek az idő előrehaladtával keveset változnak, és amelyek elegendően ellenállóak a rozsdásodással és a rendszerint előforduló, különböző gázok káros hatásaival vagy az ezekből származó bármely lerakódással szemben.
2.2. A gázmérőórák nyomásbiztossága
A mérőháznak a legnagyobb üzemi nyomás mellett is gázok által áthatolhatatlannak kell lennie.
2.3. Külső hatások elleni védelem
A mérőórákat úgy kell összeállítani, hogy minden olyan külső hatás, ami a mérés pontosságát befolyásolhatja, lehetetlen legyen a hitelesítési jelölések és a biztonsági plombák megrongálása nélkül.
2.4. A gázáramlás iránya
Azoknak a mérőóráknak az esetében, amelyeknek a kijelző eszköze csak az egyik irányban történő átfolyás esetén működik pozitív irányban, ezt az irányt nyíllal kell jelezni.
A nyíl elhagyható, amennyiben a felépítés meghatározza a gázátfolyás irányát.
2.5. Mérésügyi tulajdonságok
A Qmax-nak megfelelő térfogatáram esetén a mérőórának képesnek kell lennie a folyamatos működésre a II. és III. fejezetben megadott időtartamon keresztül, miközben a teljesítőképessége az azokban a fejezetekben meghatározott határok között marad.
3. Kiegészítő eszközök
3.1. |
A gáztérfogatmérőket fel lehet szerelni a következőkkel: a) előre-fizetéses eszközök; b) beépített pulzusgenerátorok, amelyeknek a kimenete a pulzus értékére vonatkozó jelölést tartalmaz a következő formában: „1 imp. „1 m3
Ezek a kiegészítő eszközök – ha fel vannak szerelve – a mérőóra szerves részét képezik; ezeknek az EGK-elsőhitelesítéskor a gáztérfogatmérőn kell lenniük. Nincs külön követelmény a mérőórák mérési tulajdonságaira gyakorolt hatásuk tekintetében. |
3.2. |
A gáztérfogatmérőket fel lehet szerelni kimeneti hajtótengelyekkel, amelynek értelemszerűen tartalmaznia kell a leválasztható kiegészítő eszközök működtetésére szolgáló hajtótengelyeket vagy egyéb alkatrészeket. A gázmérőórák által előállított megkövetelt forgatónyomaték, amelyre a felszerelt kiegészítő eszközök meghajtása érdekében van szükség, nem befolyásolhatja a mérőóra leolvasási értékét a II.5.2.1. és a III.5.2.1. szakaszban megadott mértéknél jobban.
|
4. Feliratok
4.1. |
Minden mérőórán vagy a számlapon vagy egy külön adatlapon vagy a kettőn elosztva fel kell tüntetni a következő feliratokat: a) az EGK-típusjóváhagyási jelölés; b) a gyártó neve vagy azonosítási jele; c) a mérőóra száma és gyártási éve; d) a mérőóra méretjelölése: ennek a formája egy nagy nyomtatott G betű, amelyet egy, a II. és III. fejezet szerinti szám követ; e) a Qmax… m3/h formában kifejezett legnagyobb térfogatáram; f) a Qmin… m3/h (vagy dm3/h) formában kifejezett legkisebb térfogatáram; g) a legnagyobb üzemi nyomás pmax… MPa (vagy kPa vagy Pa vagy bar vagy mbar) formában kifejezve; h) térfogatos mérők esetében a ciklustérfogat névleges értéke, V… m3 (vagy dm3) formában kifejezve; i) szükség szerint az I.B.3.1. és I.B.3.2. szakaszban meghatározott feliratok; ezek a feliratok azonban elhelyezhetők egyéb táblákon vagy magán a mérőórán is. Ezeknek a feliratoknak tisztán láthatónak és könnyen olvashatónak kell lenniük a mérőóra rendeltetésszerű használati körülményei közt. |
4.2. |
A típusjóváhagyást kiadó mérésügyi hivatal határozhatja meg azokat az eseteket, amikor az adattáblán a gáz fajtáját is fel kell tüntetni. |
4.3. |
A mérőórán fel lehet továbbá tüntetni a kereskedelmi megnevezést, egyedi sorozatszámot, a gázszolgáltató nevét, az európai szabványoknak való megfelelést tanúsító jelölést, és az esetleges javításokra utaló jelzést. Egyedi jóváhagyás nélkül minden más jelzés vagy felirat tiltott. |
5. Számláló és ellenőrző egység
5.1. Számláló
5.1.1. |
A számlálóknak dob alakúaknak kell lenniük, mindazonáltal az utolsó elem kivételt képezhet ez alól a szabály alól. A dobokat köbméterrel vagy a köbméter tízes többszöröseivel vagy törtrészeivel kell kalibrálni. A számlapon fel kell tüntetni a m3 jelét és helyét.
|
5.1.2. |
A számlálót elegendõ számozott dobbal kell ellátni annak érdekében, hogy az utolsó dob egy egységében jelezni lehessen az ezerórás mûködési periódus alatt legnagyobb térfogatárammal áthaladó mennyiséget. |
5.2. Ellenőrző egység
5.2.1. |
A mérőórákat olyan módon kell megtervezni, hogy az ellenőrzést a megkívánt pontossággal lehessen elvégezni. Ebből a célból a terv szerint magukban kell foglalniuk egy beépített ellenőrző egységet, vagy lehetőséget hordozható ellenőrző egységek csatlakoztatására. |
5.2.2. |
A beépített ellenőrző egység lehet a számláló utolsó eleme a két következő formában: a) egy osztott skálát tartalmazó folyamatosan forgó dob; b) egy osztott skálát tartalmazó rögzített számlap mellet elhaladó mutató, vagy egy osztott skálát tartalmazó tárcsa, amely rögzített vonatkoztatási jel mellett halad el. |
5.2.3. |
Ezeknek az ellenőrző egységeknek az osztott skáláján az osztások egységét világos módon és félreérthetetlenül m3-ben vagy a m3 tízes törtrészeiben fel kell tüntetni; az osztás kezdetét a nulla jellel kell megjelölni.
|
5.2.4. |
►M1
A mutatónak vagy a vonatkoztatási jelnek megfelelően vékonynak kell lennie a pontos és könnyű leolvasás érdekében. Az ellenőrző egységnek lehet levehető vonatkoztatási jele, és annak olyan méretűnek kell lennie, ami lehetővé teszi a fotoelektromos leolvasást. Az azonosító jelölés nem takarhatja el a fokbeosztást; ha szükséges, helyettesítheti a 0 jelet. Nem befolyásolhatja a leolvasás pontosságát. ◄ |
5.3. A dobok és számlapok átmérője
A dobok átmérőjének legalább 16 milliméternek kell lennie.
Az I. B. fejezet 5.2.2. b) pontjában említett osztott skála átmérőjének legalább 32 milliméternek kell lennie.
5.4. A számláló leolvasása
A számlálót úgy kell megtervezni, hogy a számjegyek egyszerű melléhelyezése által olvasható legyen.
5.5. A számjegyek előrehaladása
A kijelző bármely részén levő minden számjegynek be kell fejezni az előrehaladást, mihelyt a közvetlenül szomszédos eggyel alacsonyabb helyi érték befejezi a körülfordulásának utolsó tizedét.
5.6. A számláló eltávolítása
A mérőórákat úgy kell megtervezni, hogy a számlálót a vizsgálat alatt könnyen el lehessen távolítani.
6. Legnagyobb megengedett hiba
6.1. |
A mérési hiba viszonyított érték formájában van kifejezve, mint a kijelzett térfogat és az ahhoz tartozó, a mérőórán áthaladt térfogat különbségének az utóbbi értékére vonatkoztatott százalékos aránya. |
6.2. |
Ezek a hibák az 1,2 kg/m3 referencia sűrűségű levegő térfogatának mérésére vonatkoznak. Általános atmoszférikus környezetben úgy lehet tekinteni, hogy a tesztlaboratórium környezeti levegője megfelel ennek a feltételnek. |
6.3. |
A megengedhető legnagyobb hibákat a II. és a III. fejezet sorolja fel; azok az áramlás jóváhagyott irányában érvényesek. |
7. Nyomásesés
7.1. Megengedhető legnagyobb értékek
A nyomásesés megengedhető legnagyobb értékeit a II. és a III. fejezet sorolja fel.
8. A hitelesítő jelölések és plombák elhelyezése
8.1. |
A jelölések és plombák helyét úgy kell megválasztani, hogy a leplombált rész esetleges kiszerelése során a rögzített jelölés vagy plomba megsemmisüljön. |
8.2. |
Ha az I.B. 4.1. pontban meghatározott feliratokat egy különálló, nem tartósan rögzített adattáblán helyezték el, akkor a pecsétek vagy jelölések egyikét úgy kell elhelyezni, hogy az adattábla eltávolításakor a jelölés vagy a plomba megsemmisüljön; ezzel kell megakadályozni az adattábla eltávolítását. |
8.3. |
A hitelesítő jelölések és plombák helyeiről gondoskodni kell: a) minden táblán, amelyek nincsenek tartósan rögzítve, és az ebben a mellékletben előírt adatok egyikét tartalmazzák; b) a mérőóra minden olyan részén, amelyeket egyéb módon nem lehet biztosítani olyan beavatkozások ellen, amelyek által lehetséges: — a mérőóra számlálóegységének adatait befolyásolni vagy megváltoztatni, — a mérőegység és a számlálóegység közötti átvitelt módosítani vagy megszakítani, — a mérőóra méréstechnikai szempontból fontos részeit eltávolítani, vagy az előírt helyzetből elmozdítani; c) a leszerelhető kiegészítő berendezések, illetve védőburkolatok csatlakozási helyein, az I.B. 3.2.3 alapján. |
9. EGK-típusjóváhagyás és EGK-elsőhitelesítés
A gáztérfogatmérők EGK-típusjóváhagyását és EGK-elsőhitelesítését a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i tanácsi irányelvnek megfelelően kell végrehajtani.
9.1. EGK-típusjóváhagyás
9.1.1. |
Az EGK-típusjóváhagyásra vonatkozó kérelemnek a következő dokumentumokat kell tartalmaznia: — a mérőóra leírása, amely megadja a mérőóra műszaki jellemzését és működésének alapelvét, — a mérőóra távlati rajza vagy fényképe, — az alkatrészek jegyzéke, az ilyen részegységek összetevő anyagainak leírásával együtt, — összeszerelési rajz a jegyzékben megadott összetevők azonosításával, — méretezett rajz, — a hitelesítő jelek és plombák elhelyezkedését mutató tervrajz, — a kijelző eszköz tervrajza, a beállító szerkezettel együtt, — a mérésügyileg fontos alkotórészek méretezett rajza, — a számlap és a feliratok elrendezésének tervrajza, — ha van ilyen, akkor az I.B.3.1. szakaszban meghatározott kiegészítő eszközök tervrajza, — ha van ilyen, akkor a hajtótengely jellemzőit megadó táblázat (I.B.3.2. szakasz), — a benyújtott dokumentumok listája, — nyilatkozat, ami igazolja, hogy az ennek a típusnak megfelelően előállított mérőórák megfelelnek a biztonsági követelményeknek, különösen azoknak, amelyek az adattáblákon feltüntetett legnagyobb üzemi nyomással kapcsolatosak. |
9.1.2. |
Az EGK-típusjóváhagyási igazolásban a következő részleteket kell feltüntetni: — annak a személynek a neve és címe, akinek a számára az EGK-igazolást kiadták, — a típus és/vagy a kereskedelmi megnevezés, — az alapvető műszaki és mérésügyi jellemzők, mint a legkisebb térfogatáram, legnagyobb üzemi nyomás, az összekötő darabok névleges belső átmérője és – térfogatos gázmérőórák esetén – a ciklustérfogat névleges értéke, — az EGK-típusjóváhagyási jelölés, — az EGK-típusjóváhagyás érvényességi ideje, — hajtótengellyel felszerelt mérőórák esetében: —a) a tengely jellemzői az I.B.3.2.1. szakaszban meghatározottaknak megfelelően (amennyiben csak egy tengely van); b) minden egyes tengely jellemzői, és az I.B.3.2.2. szakaszban meghatározott képlet (amennyiben kettő vagy több tengely van), — az EGK-típusjóváhagyási jelölések, az EGK-elsőhitelesítési jelölések és plombák elhelyezkedését megadó tájékoztatás (ha lehetséges, akkor fényképek vagy rajzok formájában), — az EGK-típusigazoláshoz mellékelt dokumentumok felsorolása, — minden különleges megjegyzés. |
9.2. EGK-elsőhitelesítés
9.2.1. |
Az EGK-elsőhitelesítésre beállított mérőórának üzemkész állapotban kell lennie. Az EGK-elsőhitelesítés nem ad garanciát az esetlegesen a mérőórához kapcsolt, az I.B.3.1. és I.B.3.2. szakaszban meghatározott kiegészítő eszközök megfelelő működésére vagy a leolvasásuk pontosságára. Az ilyen kiegészítő eszközökre nem kerül EGK-elsőhitelesítési jel vagy EGK-plomba, az I.B. 8.3. c) alapján felállított csatlakozások kivételével. |
10. Hitelesítési jelek és plombák
10.1. Elhelyezés
Azokat a mérőórákat, amelyek a hitelesítés során megfeleltek, el kell látni
— az EGK-hitelesítési jellel,
— az EGK-plombával az I.B. 8.3. pontban meghatározott helyeken.
10.2. Érvényesség
Az EGK-hitelesítési jelek és plombák elhelyezése egy gázmérőórán kizárólag azt igazolja, hogy ez a mérőóra megfelel ezen irányelv előírásainak.
II. FEJEZET
VÁLTOZÓ FALÚ GÁZMÉRŐÓRÁKRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK
1. Alkalmazási terület
Ez a fejezet az I. fejezet előírásaival együtt azokra a gázmérőórákra vonatkozik, amelyekben az áthaladó gáz mérése változó falú mérőkamrák által történik.
2. Terhelési tartomány és megjelölés
2.1. |
A következő táblázat megadja a legnagyobb térfogatáram jóváhagyott értékeit, az ezekhez tartozó legkisebb térfogatáram felső határát és a ciklustérfogat legkisebb értékeit, a mérőóra (G) megjelölésének megfelelően:
|
2.2. |
Ha egy mérőóratípus esetén a Qmin értéke kisebb, mint az ebben a fejezetben a 2.1. pont táblázatában megadott szám, akkor a Qmin számszerű értékét az e táblázat 3. oszlopában szereplő számmal vagy annak tizedes törtrészével kell kifejezni. |
2.3. |
Ha egy mérőóra az ebben a fejezetben a 2.1. pont táblázatában megadott számnál kisebb ciklustérfogattal rendelkezik, azt azzal a feltétellel lehet jóváhagyni, ha ebben a vonatkozásban teljesíti az ebben a fejezetben a 7.2.5. pontban megadott tartóssági vizsgálat követelményeit. |
3. A felépítés részletei
3.1. |
A V ciklustérfogat számított értéke, és a mérőórán erre a térfogatra meghatározott érték nem haladhatja meg az utóbbi 5 %-át egy mérőóra esetében sem. |
3.2. |
A G 1,6, a G 6 és a közöttük lévő mérőórák felszerelhetők egy olyan eszközzel, ami megakadályozza a számláló működését, ha a gáz nem az előírt irányban áramlik. |
4. Ellenőrző egység
4.1. |
A G 1,6, a G 6 és a közöttük lévő mérőórák számára az ellenőrző egységet az I. fejezet 5.2.2. pontjában megadottak szerint készítik. A G 10, a G 650 és a közöttük lévő mérőórák számára az ellenőrző egység: — vagy az I. fejezet 5.2.2. pontjában megadottak szerint készül, — vagy leszerelhető. |
4.2. |
Ha az ellenőrző egység az I. B. fejezet 5.2.2. pontjában megadottak szerint készül, akkor az elem skála osztásainak távolsága és értéke ki kell, hogy elégítse a típus követelményeit, amint azt a következő táblázat mutatja:
|
4.3. |
Azoknak a mérőóráknak az esetében, amelyekhez az ellenőrző egység az I. B. fejezet 5.2.2. pontjában megadottak szerint készült, a 0,1 Qmax nagyságrendű térfogatáram mellett végzett legalább harminc, egymást követő mérés eredményének átlagos szórását, és az ezekben a mérésekben alkalmazott levegő legkisebb mennyiségét a következő táblázat tartalmazza:
A megmérendő levegő térfogata kicserélhető azzal a térfogattal, ami hozzávetőlegesen megfelel az ellenőrző egység körbefordulásait megadó egész számnak. |
5. Legnagyobb megengedett hibák
5.1. Általános előírások
5.1.1. |
A legnagyobb megengedett pozitív vagy negatív hibákat a következő táblázat tartalmazza:
|
5.1.2. |
Az EGK-elsőhitelesítés során olyan Q térfogatáram esetén, ami a 2 Qmin és a Qmax tartományban van, ha a hibák azonos előjelűek, akkor kell lennie olyannak, ami nem haladja meg az 1 %-ot. |
5.2. Különleges rendelkezések
5.2.1. |
Ha a kimeneti tengelyeket az I.B. 3.2.1. vagy az I.B. 3.2.2. pont szerint a mérőórán jelölt legnagyobb forgatónyomatékkal terhelik, a fellépő változások a mérőn Qmin-nél legfeljebb 1,5 %-ot érhetnek el, a II 6.3.2. pont sérelme nélkül. |
6. Nyomásesés
6.1. Teljes nyomásesés
A teljes nyomásesés átlaga 1,2 kg/m3 sűrűségű levegő Qmax sebességű térfogatárama mellett nem haladhatja meg a következő értékeket:
A mérőóra megjelölése |
A teljes nyomásesés megengedhető legnagyobb átlagértéke az EGK-elsőhitelesítés során |
|||||
N/m2 |
mbar |
|||||
G |
1,6, |
G |
10 |
és közötte |
200 |
2 |
G |
16, |
G |
40 |
és közötte |
300 |
3 |
G |
65, |
G |
650 |
és közötte |
400 |
4 |
6.2. Mechanikus nyomásesés
A mechanikus nyomásesésnek, azaz a nyomás esésének átlaga 1,2 kg/m3 sűrűségű levegő Qmin és 2 Qmin közötti térfogatáram mellett nem haladhatja meg a következő értékeket:
A mérőóra megjelölése |
A mechanikus nyomásabszorpció megengedhető legnagyobb értéke az EGK-hitelesítés során |
|||||
N/m2 |
mbar |
|||||
G |
1,6, |
G |
40 |
és közötte |
60 |
0,6 |
G |
65, |
G |
650 |
és közötte |
100 |
1,0 |
A fenti értékek a mechanikus nyomásesés maximumára vonatkoznak.
6.3. Különleges rendelkezések
6.3.1. |
Azoknak a mérőóráknak az esetében, amelyeknél az üzemi nyomás meghaladja a 0,1 Mpa-t (1 bar), a II.6.2. szakasz előírásait kell alkalmazni a mechanikus nyomásesés tekintetében, de ezeknek a mérőóráknak a teljes nyomásesését – amelyre a II.6.1. szakasz utal – nem kell figyelembe venni. |
6.3.2. |
Kiegészítő eszközök felszerelése nem okozhatja a mérőórák mechanikus nyomásesésének 20 Pa-nál (0,2 mbar) nagyobb növekedését. |
7. EGK-típusjóváhagyás
7.1. |
A mintatípus mellett a kérelmezőnek az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátania 2–6 további minta mérőórát is, amelyeket az első minta mérőórának megfelelően gyártottak. Ha a kérelem különböző G méretű mérőórák jóváhagyására irányul, akkor az illetékes hatóság kívánságára a számot ki kell terjeszteni több G méretre. Ha a vizsgálat eredménye nem elégíti ki teljes mértékben az illetékes hatóságot, akkor további minta mérőórákat lehet bekérni.
|
7.2. |
A vizsgálat
|
7.3. |
Jóváhagyott modell módosítása Ha a jóváhagyási kérelem egy, már korábban jóváhagyott modell módosítását tartalmazza, az előző modellt jóváhagyó mérésügyi szolgálat a módosítások természete alapján dönt arról, hogy az ebben a fejezetben a 7.1., 7.2.3., 7.2.4. és a 7.2.5. pont előírásai alkalmazhatók-e, és ha igen, akkor milyen mértékben. |
8. EGK-elsőhitelesítés
8.1. |
Pontossági vizsgálatok A mérőóra akkor teljesíti a legnagyobb megengedett hiba tekintetében támasztott követelményeket, ha ezek a követelmények a következő térfogatáramoknál teljesülnek: a) a Qmin térfogatáram; b) a Qmax 1/5-ének megfelelő térfogatáram; c) a Qmax térfogatáram. Ha a vizsgálatot eltérő körülmények között végezték, az eredményeknek legalább egyenértékűeknek kell lenniük a fent említett módszer alapján szerzettekkel. |
III. FEJEZET
FORGÓDUGATTYÚS ÉS TURBINÁS GÁZMÉRŐÓRÁKRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK
1. Alkalmazási terület
Ez a fejezet az I. fejezet előírásaival együtt a következő a gázmérőórákra vonatkozik:
1.1. Forgódugattyús gáz-mérőórák
— amelyekben az áthaladó gáz mérése forgó falú mérőkamrák által történik;
1.2. Turbinás gázmérőórák
— amelyekben a gáz tengelyirányú áramlása egy turbinalapátot hajt meg, és a kerék körbefordulásainak száma határozza meg az áthaladt gáz térfogatát.
2. Terheléstartomány
2.1. |
A gáztérfogatmérőket mindig a következő tartományokba kell sorolni:
és az utolsó öt sor tízes többszörösei. |
3. A felépítés részletei
3.1. Forgódugattyús mérőóra
3.1.1. |
A mérőóráknak tartalmazniuk kell bemeneti és kimeneti, a statikus nyomás mérésére alkalmas megcsapolásokat a nyomásesés megállapításának lehetővé tétele érdekében; a bemeneten mért nyomás adja meg a referencia nyomást. |
3.1.2. |
A mérőóra tartalmazhat eszközt a dugattyú kézi elfordítására, azzal a feltétellel, hogy azt nem lehet a helyes működést befolyásoló módon alkalmazni. |
3.1.3. |
A G 160 méretű és az ennél nagyobb mérőórákban lévő forgódugattyúk tengelyeinek csapágyazását lehet úgy készíteni, hogy ahhoz a védőpecsét feltörése nélkül hozzá lehessen férni. |
3.2. Turbinás mérőórák
3.2.1. |
A mérőóráknak tartalmazniuk kell nyomásmegcsapolásokat, hogy a lapátkerék fölött a közvetlen közelben lévő nyomást, mint referencia nyomást – ha szükséges, akkor közvetett módon – meg lehessen határozni.
|
3.3. Nyomásmegcsapolások
3.3.1. |
A nyomásmegcsapolási furatok átlagos átmérője 3 mm legyen. A résformájú nyomásmegcsapolásoknak az áramlás irányában legalább 2 mm szélesnek kell lenniük, legkisebb keresztmetszetük pedig 10 mm2. |
3.3.2. |
A nyomásmegcsapolásoknak gázzáró szerkezettel kell rendelkezniük. |
3.3.3. |
A referencianyomás nyomásmegcsapolását látható és tartós formában el kell látni a pr, az egyéb nyomásmegcsapolásokat pedig a „p” jelöléssel. |
4. Ellenőrző egység
4.1. |
Az I.B.5.2.2. a) és b) szakasz előírásainak megfelelően az ellenőrző egység skálaosztási egysége nem haladhatja meg a következő értékeket:
|
4.2. |
A skálán megadott számok közötti tartomány nem lehet nagyobb, mint:
|
5. Legnagyobb megengedett hibák
5.1. Általános előírások
5.1.1. |
A pozitív és negatív legnagyobb megengedett hibákat az alábbi táblázat tartalmazza:
|
5.1.2. |
Ha a hibák azonos előjelűek, akkor kell lennie közöttük olyannak, ami nem haladja meg a legnagyobb megengedett hiba felét. |
5.2. Különleges rendelkezések
5.2.1. |
Ha a mérőóra hajtótengelyeire a gázmérőórán jelzett, az I.B.3.2.1. és az I.B.3.2.2. szakaszban meghatározott legnagyobb forgatónyomatékot alkalmazzák, akkor a gázmérőóra kijelzése a Qmin esetén nem ingadozhat a következő táblázatban megadott értékektől nagyobb mértékben:
|
6. EGK-típusjóváhagyás
6.1. |
A mintatípus mellett a jelentkezőnek az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátania 2–6 további minta mérőórát is, amelyeket az első minta mérőórának megfelelően gyártottak. Ha a vizsgálat különböző G méretű mérőórák jóváhagyására irányul, akkor az illetékes hatóság kívánságára ezt a számot ki kell terjeszteni több G méretre. Ha a vizsgálat eredménye nem elégíti ki teljes mértékben az illetékes hatóságot, akkor további minta mérőórákat lehet bekérni.
|
6.2. |
A vizsgálat
|
7. EGK-elsőhitelesítés
7.1. Pontossági vizsgálatok
A mérőóra akkor teljesíti a legnagyobb megengedett hiba tekintetében támasztott követelményeket, ha ezek a követelmények a következő térfogatáramoknál teljesülnek:
Qmin, 0,10 Qmax (ha ez az érték magasabb, mint Qmin ), 0,25 Qmax, 0,40 Qmax, 0,70 Qmax és Qmax.
Ha a vizsgálatot eltérő körülmények között végezték, az eredményeknek legalább egyenértékűeknek kell lenniük a fent említett módszer alapján szerzettekkel.
7.2. |
Az e fejezet 7.1. pontjában meghatározott értékek ± 5 %-kal módosulhatnak. |
( 1 ) HL C 65., 1970.6.5., 30. o.
( 2 ) HL C 131., 1970.10.29., 7. o.
( 3 ) HL L 202., 1971.9.6., 1. o.