ISSN 1977-0979 |
||
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 091I |
|
![]() |
||
Magyar nyelvű kiadás |
Tájékoztatások és közlemények |
63. évfolyam |
Tartalom |
Oldal |
|
|
II Közlemények |
|
|
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
|
|
Európai Bizottság |
|
2020/C 91 I/01 |
||
2020/C 91 I/02 |
HU |
|
II Közlemények
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK
Európai Bizottság
20.3.2020 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
CI 91/1 |
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE
Állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret a gazdaságnak a jelenlegi COVID-19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából
(2020/C 91 I/01)
1. A COVID-19-JARVANY, ANNAK HATASA A GAZDASAGRA ES AZ IDEIGLENES INTEZKEDESEK SZÜKSEGESSEGE
1.1. A COVID-19-járvány és hatása a gazdaságra
1. |
A COVID-19-járvány súlyos közegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok és a társadalmak számára; az EU összes tagállamában vannak megbetegedések. A járvány jelentős megrázkódtatást okoz a világgazdaság és az uniós gazdaságok számára is, és a kedvezőtlen gazdasági hatások mérséklése érdekében kritikus fontosságú, hogy a tagállamok és az uniós intézmények összehangolt gazdasági válaszintézkedéseket tegyenek. |
2. |
Ez a sokk különböző csatornákon keresztül fejti ki hatását a gazdaságra. Idetartozik az ellátási láncok megszakadása miatt bekövetkezett kínálati sokk, az alacsonyabb fogyasztói kereslet okozta keresleti sokk, a bizonytalanság befektetési tervekre gyakorolt negatív hatás és a likviditási nehézségek vállalkozásokra gyakorolt hatása. |
3. |
A tagállamok által a járvány visszaszorítása érdekében tett különböző intézkedések, mint például a közösségi kontaktusok korlátozása, utazási korlátozások, karanténok és lezárások célja annak biztosítása, hogy a sokk a lehető legrövidebb és legkorlátozottabb legyen. Ezek az intézkedések azonnali hatást gyakorolnak mind a keresletre, mind a kínálatra, és a vállalkozásokat valamint a munkavállalókat egyaránt sújtják, különösen az egészségügyi, az idegenforgalmi, a kulturális, a kiskereskedelmi és a közlekedési ágazatban. A mobilitásra és a kereskedelemre gyakorolt közvetlen hatásokon túl a COVID-19-járvány egyre nagyobb mértékben érinti az összes ágazatban működő vállalkozást, függetlenül azok jellegétől, és attól, hogy kis- illetve középvállalkozásokról (a továbbiakban: kkv-k), vagy nagyvállalatokról van-e szó. A hatás a globális pénzügyi piacokon is érezhető, különös tekintettel a likviditási helyzettel kapcsolatos aggodalmakra. Mindezek a hatások nem egyetlen tagállamra fognak korlátozódni, hanem az Unió egészének gazdaságában okoznak zavart. |
4. |
A COVID-19-járvány által előidézett kivételes körülmények között minden vállalkozás súlyos likviditási nehézségekkel szembesülhet. Fizetőképes vagy kevésbé fizetőképes vállalkozások hirtelen likviditási nehézségekkel vagy akár likviditáshiánnyal szembesülhetnek. A kkv-k különösen veszélyeztetettek. Ez tehát rövid és középtávon súlyosan érintheti számos egészséges vállalkozás és munkavállalóik gazdasági helyzetét, hosszabb távon pedig a túlélésüket veszélyeztető hatásokkal is jár. |
5. |
A bankok és más pénzügyi közvetítők kulcsszerepet játszanak a COVID-19-járvány hatásainak kezelésében azáltal, hogy fenntartják a gazdaságba történő hiteláramlást. Ha a hitelek áramlása komoly mértékben korlátozott, a gazdasági tevékenység gyorsan csökken, mivel a társaságok számára nehézséget okoz, hogy kifizessék beszállítóikat és alkalmazottaikat. Mindezek alapján helyénvaló, hogy a tagállamok olyan intézkedéseket hozhassanak, amelyek a hitelintézeteket és más pénzügyi közvetítőket arra ösztönözik, hogy továbbra is betöltsék szerepüket az EU gazdaságának támogatásában. |
6. |
A tagállamok által e közlemény szerint, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján nyújtott olyan támogatások, amelyek a bankokon, mint pénzügyi közvetítőkön keresztül jutnak el a vállalkozásokhoz, közvetlenül e vállalkozások javát szolgálják. Az ilyen támogatásnak nem a bankok életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének megőrzése vagy helyreállítása a célja. Hasonlóképpen, a tagállamok által az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a COVID-19-járvány miatt elszenvedett közvetlen károk ellentételezésére a bankok számára nyújtott támogatásnak (1) nem az a célja, hogy fenntartsa vagy helyreállítsa egy intézmény vagy szervezet életképességét, likviditását vagy fizetőképességét. Következésképpen az ilyen támogatás sem a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv) (2), sem a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet) (3) szerint nem minősülne rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak, és azt nem is a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok (4) alapján kellene értékelni (5). |
7. |
Ha a COVID-19-járvány kitörése miatt a bankoknak likviditási feltőkésítés vagy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés formájában közvetlen támogatásra lenne szükségük, meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés megfelel-e a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 32. cikke (4) bekezdése d) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában foglalt feltételeknek. Amennyiben ez utóbbi feltételek teljesülnek, az ilyen közvetlen támogatásban részesülő bank nem tekinthető fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak. Amennyiben ezek az intézkedések a COVID-19-járvány kitörésével kapcsolatos problémákat kezelik, úgy kell tekinteni, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény (6) 45. pontjának hatálya alá tartoznak, amely kivételt engedélyez a részvényesek és az alárendelt hitelezők teherviselésbe való bevonására vonatkozó követelmény alól. |
8. |
A vállalkozások nem csupán elégtelen likviditással szembesülhetnek, hanem jelentős kárt is szenvedhetnek a COVID-19-járvány miatt. A COVID-19-járvány kivételes jellege azt jelenti, hogy ezeket a károkat nem lehetett előre látni, azok jelentős mértékűek, és a vállalkozásokat olyan körülmények közé kényszerítik, amelyek jelentősen eltérnek a normális működésüket övező piaci viszonyoktól. Ilyen kivételes körülmények között még a rendes üzletvitelben rejlő kockázatokra jól felkészült, egészséges vállalkozások is olyan nehézségekkel kerülhetnek szembe, amelyek alááshatják életképességüket. |
9. |
A COVID-19-járvány az EU teljes gazdaságát érintő, a vállalkozásokat, a munkahelyeket és a háztartásokat sújtó jelentős visszaesés kockázatát hordozza magában. Célirányos állami segítségnyújtásra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy elegendő likviditás álljon rendelkezésre a piacokon, hogy ellensúlyozni lehessen az egészséges vállalkozásokat érő károkat, és fenn lehessen tartani a gazdasági tevékenység folytonosságát a COVID-19-járvány kitörése alatt és után. Tekintettel az uniós költségvetés korlátozott méretére, a fő válasz a tagállamok nemzeti költségvetéseiből fog származni. Az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy gyors és hatékony intézkedéseket hozzanak a COVID-19-járvány megjelenése miatt gazdasági nehézségekkel küzdő polgárok és vállalkozások, különösen a kkv-k támogatása érdekében. |
1.2. A nemzeti támogatási intézkedések szoros európai szintű koordinálásának szükségessége
10. |
Az állami támogatások uniós ellenőrzésének célzott és arányos alkalmazása biztosítja, hogy a nemzeti támogatási intézkedések hatékonyan segítsék az érintett vállalkozásokat a COVID-19-járvány idején, és lehetővé tegyék számukra a jelenlegi helyzetből való visszakapaszkodást is, szem előtt tartva a zöld és digitális kettős átállással kapcsolatos uniós célkitűzések teljesülésének fontosságát is. Hasonlóképpen, az állami támogatások uniós ellenőrzése biztosítja, hogy az uniós belső piac ne váljon széttagolttá, és az egyenlő versenyfeltételek ne sérüljenek. A belső piac integritása gyorsabb regenerációt is fog eredményezni. Elkerülhetővé teszi továbbá a káros támogatási versenyeket, ahol a több anyagi erőforrással rendelkező tagállamok kiadásai az Unión belüli kohézió kárára jóval túlléphetik a más tagállamok kiadásait. |
1.3. A megfelelő állami támogatási intézkedések szükségessége
11. |
A COVID-19-járvány gazdaságukra gyakorolt hatásainak kezelésére irányuló átfogó tagállami erőfeszítések vonatkozásában a jelen közlemény ismerteti azokat a lehetőségeket, amelyek az uniós jogszabályok alapján a tagállamok rendelkezésére állnak ahhoz, hogy azok biztosítani tudják a vállalkozások – különösen az ebben az időszakban hirtelen likviditási nehézségekkel szembenéző kkv-k – likviditását és forráshoz jutását annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetből talpra álljanak. |
12. |
A Bizottság a COVID-19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló 2020. március 13-i közleményében (7) ismertette az uniós tagállamok rendelkezésére álló különféle olyan lehetőségeket, amelyek nem tartoznak az állami támogatások uniós ellenőrzésének hatálya alá, és a Bizottság bevonása nélkül is bevezethetők. Ezek közé tartoznak a bértámogatásra, a társasági adó és a hozzáadottérték-adó vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének felfüggesztésére vonatkozó, minden vállalkozásra alkalmazandó intézkedések, illetve az érintett szolgáltatók által vissza nem térített, törölt szolgáltatások vagy jegyek miatt közvetlenül a fogyasztóknak nyújtott pénzügyi támogatás. |
13. |
A tagállamok emellett az általános csoportmentességi rendeletnek (8) megfelelően a Bizottság bevonása nélkül is kialakíthatnak támogatási intézkedéseket. |
14. |
Ezen túlmenően az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja, és a megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásban foglalt további szabályok alapján a tagállamok bejelenthetik a Bizottságnak azokat az állami támogatási programokat, amelyek célja a sürgős likviditási szükségletek kielégítése és a többek között a COVID-19-járvány miatt bekövetkezett vagy emiatt súlyosbodott pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozások támogatása (9). |
15. |
Továbbá az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a tagállamok a járvány miatt különösen súlyosan érintett ágazatokban (például közlekedés, idegenforgalom, kultúra, vendéglátás és kiskereskedelem) működő vállalkozásokat és/vagy a járvány miatt törölt rendezvények szervezőit is kártalaníthatják a járvány közvetlen következményeként elszenvedett károkért. A tagállamok bejelenthetik az ilyen kártalanítási intézkedéseket, és a Bizottság közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján fogja vizsgálni azokat (10). A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban szerepelő „először és utoljára” elv (11) nem vonatkozik azokra a támogatásokra, amelyeket a Bizottság az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőnek nyilvánít, mivel ezek nem minősülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 71. pontja értelmében vett „megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásnak”. Tehát a tagállamok az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján akkor is ellentételezhetik azokat a károkat, amelyeket közvetlenül a COVID-19-járvány kitörése okozott, ha az érintett vállalkozások a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján már részesültek támogatásban. |
16. |
A fent említett lehetőségek kiegészítéseként a Bizottság e közleményben ismerteti azokat a további ideiglenes állami támogatási intézkedéseket, amelyeket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőnek tekint, és amelyeket az érintett tagállam általi bejelentést követően nagyon gyorsan jóvá lehet hagyni. Továbbra is lehetőség van alternatív megközelítések – támogatási programok és egyedi intézkedések – bejelentésére. E közlemény célja egy olyan keret meghatározása, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az uniós belső piac integritásának megőrzése és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása mellett orvosolják a vállalkozások jelenlegi nehézségeit. |
2. AZ EUROPAI UNIO MUKÖDESEROL SZOLO SZERZODES 107. CIKKE (3) BEKEZDESE B) PONTJANAK ALKALMAZHATOSAGA
17. |
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatja a támogatást, ha az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” irányul. Ezzel összefüggésben az uniós bíróságok megállapították, hogy a zavarnak az adott tagállam gazdaságának egészét vagy jelentős részét, és nem csupán valamelyik régióját vagy területének egyes részeit kell érintenie. Ez összhangban van azzal a követelménnyel is, hogy a kivételt megállapító rendelkezéseket – mint amilyen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja – megszorítóan kell értelmezni (12). A Bizottság határozatainak meghozatala következetesen alkalmazza ezt értelmezést (13). |
18. |
Tekintettel arra, hogy a COVID-19-járvány valamennyi tagállamot érinti, és az annak visszaszorítása érdekében hozott tagállami intézkedések hatással vannak a vállalkozásokra, a Bizottság úgy véli, hogy az állami támogatás indokolt, és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján korlátozott időtartamra a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható annak érdekében, hogy orvosolják a vállalkozások likviditási problémáit, és gondoskodjanak arról, hogy a COVID-19-járvány által okozott zavarok – különösen a kkv-k esetében – ne rendítsék meg az érintett vállalkozások életképességét. |
19. |
A Bizottság e közleményben meghatározza, hogy milyen összeegyeztethetőségi feltételeket fog alkalmazni főszabály szerint a tagállamok által az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján nyújtott támogatásokra. Az e közlemény alapján a Bizottságnak bejelentett állami támogatási intézkedések esetében a tagállamoknak tehát alá kell támasztaniuk, hogy az intézkedés szükséges, megfelelő és arányos ahhoz, hogy orvosolja az érintett tagállam gazdaságának súlyos zavarát. A tagállamoknak igazolniuk kell továbbá az e közleményben szereplő valamennyi feltétel teljesülését. |
20. |
A 3.1. szakasz alapján nyújtott támogatás halmozható a 3.2. vagy a 3.3. szakasz szerinti támogatással és a 3.5. szakasz szerint nyújtott támogatással (14). |
3. IDEIGLENES ALLAMI TAMOGATASI INTEZKEDESEK
3.1. A közvetlen támogatások, visszafizetendő előlegek vagy adókedvezmények formájában nyújtott támogatás
21. |
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló, meglévő lehetőségeken túlmenően, a jelenlegi körülmények között megfelelő, szükséges és célirányos megoldás lehet, ha ideiglenes, korlátozott összegű támogatást nyújtanak a hirtelen hitel szűkével vagy akár hitelhiánnyal szembesülő vállalkozásoknak. |
22. |
A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, ha a következő feltételek mindegyike teljesül (az elsődleges mezőgazdasági termelésre, valamint a halászati és az akvakultúra-ágazatra vonatkozó különös rendelkezéseket a 23. pont tartalmazza):
|
23. |
A 22. ponttól eltérve a mezőgazdasági, a halászati és az akvakultúra-ágazatra a következő különleges feltételek vonatkoznak:
|
3.2. Hitelgaranciák formájában nyújtott támogatás
24. |
A jelenlegi körülmények között a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosításához megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak a korlátozott időtartamú és összegű állami hitelgaranciák. |
25. |
A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni az ilyen, állami hitelgaranciák formájában nyújtott állami támogatást, ha:
|
3.3. Kedvezményes hitelkamatlábak formájában nyújtott támogatások
26. |
A jelenlegi körülmények között a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosításához megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak a kedvezményes kamatlábak is. Ugyanazon mögöttes hitel tőkeösszege esetében a 3.2. és a 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás nem halmozható. |
27. |
A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni a kedvezményes állami hitelek formájában nyújtott állami támogatást, ha teljesülnek a következő feltételek:
|
3.4. A hitelintézeteken vagy más pénzügyi intézményeken keresztül garancia vagy hitel formájában nyújtott támogatás
28. |
Az e közlemény 3.2 szakasza szerinti állami garanciák és 3.3szakasza szerinti kedvezményes kamatlábak formájában támogatás nyújtható a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozásoknak. Ez történhet közvetlenül, vagy hitelintézeteken és más, pénzügyi közvetítőként eljáró pénzügyi intézményeken keresztül. Ez utóbbi esetben teljesülniük kell az alábbi feltételeknek. |
29. |
Bár az ilyen támogatás közvetlenül a hirtelen likviditáshiánnyal szembesülő vállalkozásokra irányul, nem pedig a hitelintézetekre vagy más pénzügyi intézményekre, ez utóbbiak számára is biztosíthat közvetett előnyt. Mindazonáltal az ilyen közvetett támogatásnak nem célja a hitelintézetek életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének megőrzése vagy helyreállítása. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen támogatás nem minősíthető a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontja és az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontja szerinti rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak, valamint nem értékelhető a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján (29). |
30. |
Mindenesetre a verseny indokolatlan torzulásának korlátozása érdekében helyénvaló bizonyos biztosítékokat bevezetni a hitelintézeteknek vagy más pénzügyi intézményeknek nyújtandó esetleges közvetett támogatással kapcsolatban. |
31. |
A hitelintézeteknek vagy más pénzügyi intézményeknek a lehető legnagyobb mértékben tovább kell adniuk az állami garanciából, illetve a kedvezményes kamatlábú hitelekből eredő előnyöket a végső kedvezményezetteknek. A pénzügyi közvetítőnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy olyan mechanizmust működtet, amely a finanszírozási volumen növelésével, kockázatosabb portfóliók vállalásával, illetve a fedezeti követelmények, a garanciadíjak vagy a kamatlábak csökkentésével a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az előnyök végső kedvezményezetteknek való továbbadását. Amennyiben jogi kötelezettség áll fenn a kkv-knak nyújtott meglévő hitelek futamidejének meghosszabbítására, nem számítható fel garanciadíj. |
3.5. Rövid lejáratú exporthitel-biztosítás
32. |
A rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló bizottsági közlemény (30) úgy rendelkezik, hogy a piacképes kockázatok (31) nem fedezhetők a tagállamok által támogatott exporthitel-biztosítással. A jelenlegi járvány következtében nem zárható ki, hogy bizonyos országokban időlegesen nem lesz fedezet a piacképes kockázatokra (32). |
33. |
Ebben az összefüggésben a tagállamok a magánbiztosítási piacon az adott kockázatra vonatkozó fedezet hiányát igazoló megfelelő bizonyítékkal bizonyíthatják a piac hiányát. A szóban forgó közlemény 18. pontjának d) alpontja szerinti, nem piacképes kockázatokra vonatkozó kivétel igénybevétele mindenképpen indokoltnak tekintendő, ha:
|
4. MONITORING ES JELENTESTETEL
34. |
A tagállamoknak az e közlemény alapján nyújtott minden egyes egyedi támogatásra vonatkozó információkat (33) az adott támogatás nyújtásától számított 12 hónapon belül közzé kell tenniük az átfogó állami támogatási honlapon. |
35. |
A tagállamoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak (34). |
36. |
A tagállamoknak 2020. december 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az e közlemény nyomán jóváhagyott programok alapján bevezetett intézkedések listáját. |
37. |
A tagállamoknak részletes nyilvántartásokat kell vezetniük az e közlemény alapján nyújtott támogatásokról. A nyilvántartásokat, amelyek a feltételek betartásának megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmazzák, a támogatás nyújtásától számítva 10 évig kell megőrizni, és kérésre be kell mutatni a Bizottságnak. |
38. |
A Bizottság a támogatásnyújtást illetően további információkat kérhet annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó bizottsági határozat feltételeit. |
5. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
39. |
A Bizottság ezt a közleményt 2020. március 19-től alkalmazza, tekintettel a COVID-19-járvány gazdasági hatására, amely azonnali intézkedést tett szükségessé. Ezt a közleményt a jelenlegi kivételes körülmények indokolják, és 2020. december 31. után nem lesz alkalmazandó. A Bizottság e határnap előtt – fontos versenypolitikai vagy gazdasági megfontolásokra hivatkozva – felülvizsgálhatja a közleményt. Amennyiben ez segítséget jelenthet, a Bizottság további pontosításokat is adhat a konkrét kérdésekben általa alkalmazott megközelítéssel kapcsolatban. |
40. |
A Bizottság 2020. március 19-től az ebben a közleményben foglalt rendelkezéseket alkalmazza minden érintett, bejelentett intézkedés esetében, még abban az esetben is, ha az intézkedést az említett nap előtt jelentették be. |
41. |
A jogellenes állami támogatások értékelésére vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közleménnyel (35) összhangban a Bizottság a be nem jelentett állami támogatások esetében a következőket alkalmazza:
|
42. |
A Bizottság az érintett tagállamokkal szorosan együttműködve biztosítja, hogy az e közlemény hatálya alá tartozó intézkedések hiánytalan bejelentését követően egyértelmű és gyors határozathozatalra kerüljön sor. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot szándékaikról, és a lehető leghamarabb és legátfogóbban be kell jelenteniük az ilyen intézkedések meghozatalára irányuló terveiket. A Bizottság iránymutatást és segítséget nyújt a tagállamoknak ebben a folyamatban. |
(1) Az ilyen támogatást a tagállamoknak be kell jelenteniük, és a Bizottság azt az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján fogja értékelni.
(2) HL L 173., 2014.6.12., 190. o.
(3) HL L 225, 2014.7.30., az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontja.
(4) A Bizottság közleménye – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (a továbbiakban: feltőkésítési közlemény) (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.); a Bizottság közleménye az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.); a Bizottság közleménye a pénzügyi szektor életképességének helyreállításáról és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékeléséről az állami támogatási szabályok alapján (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény) (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.), a Bizottság közleménye a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok 2011. január 1-jétől történő alkalmazásáról (a továbbiakban: a 2010. évi meghosszabbítási közlemény) (HL C 329., 2010.12.7., 7. o.), a Bizottság közleménye a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok 2012. január 1-jétől történő alkalmazásáról (a továbbiakban: a 2011. évi meghosszabbítási közlemény) (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.), a Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról (a továbbiakban: a bankokról szóló 2013. évi közlemény) (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).
(5) Minden olyan, hitelintézetet vagy más pénzügyi intézményt támogató intézkedést, amely az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, és nem tartozik e közlemény alkalmazási körébe vagy az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdése b) pontjának hatálya alá, be kell jelenteni a Bizottságnak, és a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok szerint kell értékelni.
(6) A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).
(7) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Beruházási Banknak és az eurócsoportnak – A COVID-19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedések, COM(2020) 112 final, 2020.3.13.
(8) A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).
(9) Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.). A Bizottság kilenc tagállamban engedélyezett különböző programokat.
(10) Lásd például a Bizottság SA.56685. sz. határozatát, Dánia – a COVID-19-cel kapcsolatos események törlésére vonatkozó kompenzációs program,
https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases1/202011/285054_2139535_70_2.pdf.
(11) Lásd a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 3.6.1. pontját.
(12) A T-132/96. és T-143/96. sz., Freistaat Sachsen, Volkswagen AG és Volkswagen Sachen GmbH kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet, ECLI:EU:T:1999:326, 167. pont.
(13) A Bizottság 98/490/EK határozata a C 47/96. sz. Crédit Lyonnais-ügyben (HL L 221., 1998.8.8., 28. o.), 10.1. pont; a Bizottság 2005/345/EK határozata a C 28/02. sz. Bankgesellschaft Berlin-ügyben (HL L 116., 2005.5.4., 1. o.) 153. és azt követő pontok; valamint a Bizottság 2008/263/EK határozata a C 50/06. sz. BAWAG-ügyben (HL L 83., 2008.3.26., 7. o.), 166. pont. Lásd: a Bizottság határozata az NN 70/07. sz. Northern Rock-ügyben (HL C 43., 2008.2.16., 1. o.), a Bizottság határozata az NN 25/08. sz., Rescue aid to WestLB ügyben (HL C 189., 2008.7.26., 3. o.) és a Bizottság határozata (2008. június 4:) a C 9/08. sz. SachsenLB-ügyben (HL L 104., 2009.4.24., 34. o.), továbbá a Bizottságl határozata (2017. június 16.) a TRAINOSE S.A. javára nyújtott SA.32544 (2011/C) számú szerkezetátalakítási támogatás ügyében (HL L 186., 2018.7.24., 25. o.).
(14) Az e közlemény szerinti ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók a de minimis rendelet hatálya alá tartozó támogatásokkal, HL L352., 2013.12.24.
(15) A Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikkének 18. pontjában szereplő meghatározás szerint (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).
(16) Adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetében ez a határidő nem alkalmazandó, és a támogatásnyújtás időpontjának a 2020. évi adóbevallás esedékességi időpontját kell tekinteni.
(17) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 25-i 702/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikkének 6. és 7. pontjában szereplő meghatározás szerint (HL L 193., 2014.7.1., 1. o.).
(18) A halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt termékek (HL L 354., 2013.12.28., 1. o.).
(19) Az EUMSZ I. mellékletében felsorolt összes termék, a halászati és az akvakultúra-ágazat termékeinek kivételével, vö. a 18. lábjegyzettel.
(20) A Bizottság 717/2014/EU rendelete (2014. június 27.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 90., 2014.6.28., 45. o.).
(21) A 22. pont c) alpontjában, valamint a 15. és a 30. lábjegyzetben említett „nehéz helyzetben lévő vállalkozás” fogalma alatt a 702/2014/EU rendelet 2. cikkének 14. pontja, illetve az 1388/2014/EU rendelet 3. cikkének 5. pontja szerinti fogalmat kell érteni.
(22) A likviditási terv magában foglalhat mind működő tőkét, mind beruházási költségeket.
(23) A Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikkének 18. pontjában szereplő meghatározás szerint (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).
(24) Az alapkamatlábak a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.) megfelelően kiszámított kamatlábak, amelyek közzétételre kerülnek a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.
(25) A teljes kamatlábnak (alapkamatláb plusz hitelkockázati felárak) éves szinten legalább 10 bázispontnak kell lennie.
(26) A teljes kamatlábnak (alapkamatláb plusz hitelkockázati felárak) éves szinten legalább 10 bázispontnak kell lennie.
(27) A likviditási szükséglet magában foglalhat mind működő tőkét, mind beruházási költségeket.
(28) A Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikkének 18. pontjában szereplő meghatározás szerint (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).
(29) Lásd ezen ideiglenes keret 6. pontját.
(30) HL C 392., 2012.12.19., 1. o.
(31) A piacképes kockázatok az említett közlemény mellékletében felsorolt országokban székhellyel rendelkező állami és nem állami adósokhoz kapcsolódó olyan kereskedelmi és politikai kockázatok, amelyek teljes kockázatviselési ideje két évnél rövidebb.
(32) Az említett közlemény 4.2. szakasza az ideiglenesen nem piacképes kockázatok vonatkozásában ismerteti a piacképes kockázatok fogalommeghatározása alóli kivételeket, a 4.3. szakasz pedig az ideiglenesen nem piacképes kockázatok fedezésére vonatkozó feltételeket határozza meg. Az 5. szakasz megállapítja az eljárási követelményeket, különösen a bejelentési kötelezettség alá tartozó esetek és a benyújtandó bizonyítékok tekintetében.
(33) Vagyis a 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet III. mellékletében, a 702/2014/EU bizottsági rendelet III. mellékletében és a 2014. december 16-i 1388/2014/EU bizottsági rendelet III. mellékletében előírt információkat.
20.3.2020 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
CI 91/10 |
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE
Útmutató a tagállamoknak a legutóbb (EU) 2020/426 bizottsági végrehajtási rendelettel módosított, az egyes termékek kivitelének exportengedély bemutatásához kötéséről szóló (EU) 2020/402 bizottsági végrehajtási rendelethez
(2020/C 91 I/02)
A Bizottság 2020. március 15-én a koronavírus okozta járványügyi válság következményeire adott válaszlépésként kihirdette az egyes egyéni védőeszközök kivitelének exportengedély bemutatásához kötéséről szóló (EU) 2020/402 végrehajtási rendeletet (1) (a továbbiakban: a végrehajtási rendelet).
A Bizottság 2020. március 19-én elfogadta a végrehajtási rendelet módosítását.
Mivel a módosított végrehajtási rendelet az illetékes tagállami hatóságokra és a gazdasági szereplőkre a kihirdetés napjától alkalmazandó új kötelezettségeket ró, a Bizottság ezzel az útmutatóval kívánja segíteni a végrehajtás folyamatát.
Az útmutató jogilag nem kötelező erejű, kizárólag tájékoztatási célt szolgál. Nem lép a módosított végrehajtási rendelet helyébe, és nem érinti a rendelet Bíróság általi értelmezését.
1. Eljárás
A Bizottság a végrehajtási rendeletet és annak módosítását a kivitelre vonatkozó közös szabályokról szóló (EU) 2015/479 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke szerinti sürgősségi eljárás keretében fogadta el.
Az említett rendelet hathetes időszakra szól, amelynek során a védintézkedési bizottság keretében konzultációra kerül sor a tagállamokkal a következő célból: i. a megközelítés megerősítése, és ii. annak eldöntése, hogy az ezt követő időszakra vonatkozóan szükség van-e megfelelő intézkedések meghozatalára.
2. Az intézkedések célja
Az intézkedések elfogadásának oka, hogy megnövekedett az egyéni védőeszközök iránti szükséglet, és a jövőben az e termékek iránti kereslet további jelentős növekedésére lehet számítani, miközben több uniós tagállamban hiány alakul ki.
Jóllehet történtek intézkedések a gyártás ösztönzésére, az uniós gyártás és a meglévő készletek jelenlegi szintje nem alkalmas hosszú távon az Unión belüli kereslet kielégítésére, különös tekintettel arra, hogy az egyéni védőeszközök korlátozás nélkül exportálhatók a világ más részeire, miközben egyes harmadik országok hivatalosan vagy nem hivatalosan úgy döntöttek, hogy korlátozni fogják az egyéni védőeszközök kivitelét. Ezen országok közé tartozik az Unió piacának néhány hagyományos beszállítója is, ami további nyomást gyakorol az uniós piacra.
Az egyéni védőeszközök alapvető fontosságúak a betegség továbbterjedésének megakadályozása és a fertőzött betegeket kezelő egészségügyi személyzet egészségének megóvása szempontjából.
E rendkívüli intézkedések célja tehát a kritikus helyzet orvoslása és megelőzése.
Az Unió ugyanakkor nem szándékozik a feltétlenül szükségesnél jobban korlátozni a kivitelt, és a globális világjárvány idején is fontosnak tartja a nemzetközi szolidaritás elvének fenntartását. Fontos ezért, hogy a tagállamok exportengedélyt adhassanak – és adjanak – ki többek között a végrehajtási rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében felsorolt esetekben, de minden olyan egyéb esetben is, amikor a szóban forgó szállítás nem veszélyezteti az egyéni védőeszközök iránti Unión belüli tényleges igényt, ugyanakkor egy harmadik országban a hatósági vagy szakmai orvosi felhasználás iránti jogos szükséglet kielégítését szolgálja.
Az egyéni védőeszközök EU-n belüli szállításával kapcsolatos kérdésekben a tagállamok a már működő Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központhoz (ERCC) (3) fordulhatnak.
3. Kapcsolat a tagállami intézkedésekkel (4)
Az egyéni védőeszközök elmúlt napokban tapasztalt ellátási hiánya miatt egyes tagállamok nemzeti szintű intézkedésekhez folyamodtak. A Bizottságnak ugyanakkor a jelenlegi válság során fontos célkitűzése az egységes piac integritásának megőrzése annak érdekében, hogy közösen hatékonyabban tudjunk reagálni az egyéni védőeszközök korlátozott mennyiségével kapcsolatos egészségvédelmi kihívásra.
A végrehajtási rendeletet annak szem előtt tartásával fogadták el, hogy a tagállamoknak vissza kell vonniuk mindazokat a harmadik országokba irányuló exporttal vagy az egységes piacon belül a tagállamok közötti kereskedelemmel kapcsolatos hivatalos vagy nem hivatalos korlátozó nemzeti intézkedéseiket, amelyek túlmutatnak a leginkább rászorulók (pl. kórházak, betegek, egészségügyi dolgozók, polgári védelmi hatóságok) ilyen anyagokhoz való elsőbbségi hozzáférésének célján (5).
4. Gyakorlati útmutató
4.1. Érintett termékek
Az exportengedély követelménye a végrehajtási rendelet I. mellékletének „Árumegnevezés” rovatában felsorolt termékekre vonatkozik.
A melléklet felsorolja azokat az egyéni védőeszközöket, amelyek az Unión belül alapvetően szükségesek a kórházak, a betegek, az érintett területeken dolgozók és a polgári védelmi hatóságok számára.
A listát a Bizottság felülvizsgálhatja az ellátás szűkösségével kapcsolatban újonnan felmerülő adatok vagy a hiány enyhítését lehetővé tevő megnövekedett gyártási kapacitás tekintetében bekövetkezett fejlemények fényében. Ez esetben módosítja a végrehajtási rendeletet vagy új rendeletet fogad el.
A koronavírus nyomán hozott bizottsági válaszintézkedések aktuális állásával kapcsolatos információk itt érhetők el: https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response_hu#latest. Kérjük az illetékes tagállami hatóságokat és a gazdasági szereplőket, hogy a fenti internetes oldalra napi rendszerességgel látogassanak el.
A végrehajtási rendelet alkalmazása nem függ attól, hogy az érintett termék az Unióból származik-e vagy sem.
4.2. Érintett tevékenység
A végrehajtási rendelet valamennyi Unión kívülre irányuló exportra alkalmazandó,
ami az összes nem uniós országot, köztük a preferenciális partnereket foglalja magában.
Mindazonáltal tekintettel a belső piac nagy fokú integrációjára az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) mind a négy tagállamával, valamint a termelési értékláncok és a forgalmazási hálózatok integrációjára a szóban forgó országokkal, a végrehajtási rendelet nem alkalmazandó az e négy országba irányuló exportra, amely így továbbra sem esik korlátozás alá. Tekintettel arra, hogy a Szerződés II. mellékletében felsorolt tengerentúli országok és területek, valamint a Feröer szigetek különösen függnek a tagállamok kontinentális ellátási láncaitól, Andorra, San Marino és Vatikánváros pedig különösen függ a szomszédos tagállamok ellátási láncaitól, ezen országokra és területekre is ugyanez a szabályozás vonatkozik.
A végrehajtási rendelet nem alkalmazandó az uniós tagállamok közötti kereskedelemre. Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkének (3) bekezdése értelmében tagállamnak, és nem harmadik országnak tekintendő.
A végrehajtási rendelet nem alkalmazandó az annak I. mellékletében felsorolt egyéni védőeszközök Unióba irányuló behozatalára. A behozatal megkönnyítése és a késedelmek elkerülése érdekében a Bizottság előterjesztette a COVID-19 jelentette fenyegetés összefüggésében a megfelelőségértékelési és piacfelügyeleti eljárásokról szóló 2020/403 ajánlást (6).
4.3. Kérelmezési kötelezettség
Az exportőrnek exportengedély iránti kérelmet kell benyújtania.
A kérelmezési formanyomtatvány tartalmát a tagállamok határozzák meg. A formanyomtatványon kért információknak lehetővé kell tenniük, hogy a tagállam a végrehajtási rendelet II. melléklete szerinti exportengedélyt állítson ki. Az összehangolt megközelítés fokozása érdekében ezen útmutató I. mellékletében példa található a kérelmezési formanyomtatvány lehetséges mintájára.
A tagállamoknak lehetőség szerint lehetővé kell tenniük a kérelem elektronikus úton történő benyújtását.
5. A tagállamok illetékes hatóságai
A kérelmet az exportőr székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságához kell benyújtani.
Amennyiben a védőeszközök az exportengedély iránti kérelem benyújtásának helyétől eltérő egy vagy több tagállamban találhatók, úgy ezt a kérelmen fel kell tüntetni. Amennyiben a védőeszközök több különböző helyen találhatók, mindegyik helyszínt fel kell tüntetni.
Felkérjük a tagállamokat, hogy legkésőbb 2020. március 20. éjfélig értesítsék az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságát az exportengedélyek kiállításával megbízott illetékes hatóságuk nevéről és elérhetőségéről. Ezeket az információkat a Bizottság közzéteszi a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (7). Az értesítést elektronikus úton, a 6. pontban feltüntetett funkcionális postafiókon keresztül kell megtenni.
5.1. A kérelem illetékes hatóságok általi értékelése
A rendszer nem jelent kiviteli tilalmat. Mindazonáltal a rendelet hatálya alá tartozó valamennyi kivitel exportengedély bemutatásához kötött.
Az exportengedély kiadásáról való határozathozatal során a tagállamoknak szem előtt kell tartaniuk a végrehajtási jogi aktus célját, azaz azt, hogy biztosítani kell az Unióban az egyéni védőeszközök tekintetében jelentkező alapvető fontosságú kereslet kielégítéséhez szükséges megfelelő kínálatot.
Más szóval az exportengedélyt csak akkor lehet kiadni, ha a szóban forgó szállítmány nem veszélyezteti az egyéni védőeszközök elérhetőségét az érintett tagállam piacán vagy az Unió más részén a rendeletben meghatározott cél megvalósítását nézve.
Ezen átfogó célon belül az illetékes hatóságok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek, és egyes egyéni védőeszközök meghatározott mennyiségének kivitele bizonyos körülmények között a tagállami szükségletektől függően engedélyezhető.
A végrehajtási rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szemléltető jelleggel felsorolja azokat a megfontolásokat, amelyek adott esetben figyelembe kell venni annak eldöntésekor, hogy kiállítható-e az exportengedély.
A szempontok többek között a következőket érintik: ellátási kötelezettségek teljesítése az Unió és a tagállamok közös közbeszerzési eljárása keretében, az Egészségügyi Világszervezet (WHO) keretében folytatott tevékenységek támogatása, az uniós szintű összehangolt válsághelyzeti válaszintézkedések támogatása, illetve a harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott segítségkérések, ideértve azt is, ha humanitárius nem kormányzati szervezetek vagy nemzetközi szervezetek a harmadik országokban történő humanitárius segítségnyújtásra irányuló saját műveleteikhez szükséges vészhelyzeti készleteket kérnek.
Ez utóbbinak az a célja, hogy a lehetőségek szerinti mértékben biztosítani lehessen szükség esetén az egyéni védőeszközök elérhetőségét az Unión kívül olyan harmadik országokban, amelyekben az adott pillanatban esetleg sürgősen szükség van egyéni védőeszközökre. Mindebben az általános értelemben vett és az egész világra kiható pandémiás helyzetre vonatkozó nemzetközi szolidaritás elve érvényesül, valamint kifejezésre jut azon tény, hogy a nemzetközi kereskedelem képes hozzájárulni ahhoz, hogy a termékek ott és akkor álljanak rendelkezésre, amikor és ahol ezekre szükség van.
A 2. cikk (3) bekezdésében szereplő felsorolás nem kimerítő, és a tagállamok egyéb elemeket is figyelembe vehetnek. Ezeknek azonban összhangban kell állniuk a végrehajtási rendelet fent említett általános céljával.
A tagállamoknak különösen figyelembe kell venniük a tervezett exportáló országgal szabadkereskedelmi területet létrehozó megállapodás vagy megegyezés alapján elért piaci integráció mértékét az érintett termékek tekintetében. Az ilyen megállapodások vagy megegyezések alapján már létrehozott, szorosan integrált értékláncok és forgalmazási hálózatok megzavarása – különösen a szomszédos országok és gazdaságok esetében – kontraproduktív lenne. A Bizottság ezért nyomatékosan felszólítja a tagállamokat, hogy az engedélyeket az ilyen fennakadások megelőzéséhez szükséges mértékben adják meg.
Az illetékes hatóságok által figyelembe vehető egyéb elemek közé tartozhat az, hogy a szóban fogó szállítmány valamely meghatározott referenciaidőszak előtt vállalt szerződéses kötelezettségek teljesítésére szolgál-e. Az EU-n belüli összehangolt megközelítés előmozdítása érdekében a tagállamok az előző naptári évet (azaz 2019-et) használhatnák referenciaként. A tagállamok felelőssége annak biztosítása, hogy ezeket a kiegészítő elemeket oly módon alkalmazzák, hogy az ne érintse az esetlegesen más módon nem kielégíthető uniós szükségletek elsődleges szempontját.
5.2. Vonatkozó határidők
A tagállamoknak az exportengedély iránti kérelmeket 5 munkanapot meg nem haladó időtartamon belül el kell bírálniuk, attól a naptól számítva, amikor valamennyi szükséges információ az illetékes hatóságok birtokába került.
Kellőképpen indokolt esetben ez az időtartam további 5 munkanappal meghosszabbítható.
Amennyiben a termékek az exportengedély iránti kérelem benyújtásának helyétől eltérő egy vagy több tagállamban találhatók, azon tagállam, ahol az exportengedély iránti kérelmet benyújtották, haladéktalanul megkeresi a szóban forgó tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, és megadja az ezzel kapcsolatos tájékoztatást.
A megkeresett hatóságoknak tíz munkanapon belül írásban közölniük kell az engedély kiadásával kapcsolatos esetleges ellenvetéseiket. Ezek az ellenvetések kötelező érvényűek arra a tagállamra, ahol a kérelmet benyújtották.
Emellett a tagállamokat felkérjük, hogy a koronavírus-járvány miatt jelentkező sürgős szükségletekre való tekintettel a lehető leghamarabb, a feltüntetett 5, illetve 10 munkanapos határidőnél rövidebb idő alatt dolgozzák fel a kérelmeket.
5.3. Exportengedély
Exportengedély bemutatása nélkül tiltott a kivitel.
Az EU-n belüli összehangolt megközelítés előmozdítása érdekében a végrehajtási rendelet II. melléklete tartalmazza az exportengedély-formanyomtatvány mintáját.
6. Értesítés
E rendkívüli intézkedések célja, hogy valamennyi tagállamban a védőfelszerelések tekintetében fennálló szükségleteket figyelembe véve megfelelő kínálatot biztosítsanak.
Az eljárás átláthatóságának biztosítása érdekében a tagállamokat felkérjük, hogy értesítsék a Bizottságot elektronikus úton, a II. mellékletben szereplő formanyomtatvány alapján a kiadott és a ki nem adott engedélyekről. Ezt az értesítést késedelem nélkül, az engedélyről hozott döntés után azonnal meg kell tenni.
Ezt a tájékoztatást elektronikus úton kell továbbítani az alábbi funkcionális postafiókba:
TRADE-EXPORTAUTHORISATIONPPE@ec.europa.eu
Ez a funkcionális postafiókot kell használni a rendszer alkalmazásával kapcsolatos esetleges kérdések feltevésére is.
Ez az útmutató dinamikus dokumentum, amely frissítésre kerülhet, amennyiben a Bizottság új problémákról és kérdésekről kap értesítést.
(1) HL L 77 I., 2020.3.15., 1. o.
(2) HL L 83., 2015.3.27., 34. o.
(3) ECHO-ERCC@ec.europa.eu
(4) 2020. március 16-án a Bizottság iránymutatást adott ki a tagállamok számára, amelyben az egészség védelmének és az egységes piac integritása megőrzésének céljával meghatározta a hatékony határigazgatás integrált megközelítésének néhány alapelvét: iránymutatás az egészség védelmét, valamint az áruk és alapvető szolgáltatások rendelkezésére állásának biztosítását célzó határigazgatási intézkedésekről, C(2020) 1753.
(5) Lásd még „A COVID-19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedések” című, 2020. március 13-i közlemény 2. mellékletében foglalt, nemzeti intézkedésekre vonatkozó iránymutatást, COM(2020) 112 final.
(6) HL L 79 I., 2020.3.16., 1. o.
(7) https://ec.europa.eu/trade/
I. MELLÉKLET
Az exportengedély iránti kérelem mintája
EURÓPAI UNIÓ |
Egyéni védőeszköz kivitele ((EU) 2020/402 rendelet) |
||||||||||
|
|
||||||||||
|
|
||||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|||||||||||
Magyarázatok az exportengedély-formanyomtatványhoz 1. rovat – Exportőr: Azon exportőr teljes neve és címe, valamint – ha alkalmazandó – EORI-száma, amely részére az engedélyt kiállítják. 4. rovat – Kiállító hatóság: Az exportengedélyt kiállító tagállami hatóság teljes neve és címe. 5. rovat – Rendeltetési ország: Az engedély tárgyát képező áru rendeltetési országának 2 betűs geonómenklatúra-kódja. 6. rovat – Végső címzett: Ha az engedély kiállításakor ismert az áru végső címzettje, akkor annak teljes neve és címe, valamint – ha alkalmazandó – EORI-száma. Ha az engedély kiállításakor az áru végső címzettje nem ismert, a rovatot üresen kell hagyni. 7. rovat – Árukód: A kivinni kívánt árunak a Harmonizált Rendszer vagy a Kombinált Nómenklatúra (2) szerinti, az engedély kiállításakor alkalmazandó számkódja. 8. rovat – Mennyiség: Az áru mennyisége a 9. rovatban feltüntetett mértékegységben kifejezve. 9. rovat – Mértékegység: Az a mértékegység, amelyben az áru mennyisége a 8. rovatban meg van adva. Ha az áru mennyisége darabszámban van megadva (pl. védőmaszk), a „P/ST” kódot, ha párban (pl. kesztyű), a „PA” kódot kell feltüntetni. 10. rovat – Árumegnevezés Az áru kellően pontos, közérthető, az áru azonosítását lehetővé tévő megnevezése. 11. rovat – Hely: Azon tagállam geonómenklatúra-kódja, amelyben az áru van. Ha az áru a kiállító hatóság tagállamában van, a rovatot üresen kell hagyni. 12. rovat – Az az időpont, amikor az engedély tárgyát képező árut exportálják 13. rovat – Aláírás, kiállítás helye és dátuma, bélyegző: A kiállító hatóság aláírása és bélyegzője. Az engedély kiállításának helye és dátuma. |
II. MELLÉKLET
A tagállami értesítések mintája
EURÓPAI UNIÓ |
Egyéni védőeszköz kivitele ((EU) 2020/402 rendelet) |
||||||||||
|
|||||||||||
|
|
||||||||||
|
|
||||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
Az exportengedélyt megadták? (Igen/Nem) |
|||||||||||
A jóváhagyás/elutasítás oka: |
|||||||||||
A végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, más tagállamokkal folytatott konzultációra vonatkozó lényeges információk: |
|||||||||||
0. rovat: Az exportengedélyt kiállító tagállami hatóság teljes neve és címe. 1. rovat – Exportőr: Azon exportőr teljes neve és címe, valamint – ha alkalmazandó – EORI-száma, amely részére az engedélyt kiállítják. 2. rovat – Rendeltetési ország: Az engedély tárgyát képező áru rendeltetési országának 2 betűs geonómenklatúra-kódja. 3. rovat – Végső címzett: Ha az engedély kiállításakor ismert az áru végső címzettje, akkor annak teljes neve és címe, valamint – ha alkalmazandó – EORI-száma. Ha az engedély kiállításakor az áru végső címzettje nem ismert, a rovatot üresen kell hagyni. 4. rovat – Árukód: A kivinni kívánt árunak a Harmonizált Rendszer vagy a Kombinált Nómenklatúra szerinti, az engedély kiállításakor alkalmazandó számkódja. 5. rovat – Mennyiség: Az áru mennyisége a 6. rovatban feltüntetett mértékegységben kifejezve. 6. rovat – Mértékegység: Az a mértékegység, amelyben az áru mennyisége az 5. rovatban meg van adva. Ha az áru mennyisége darabszámban van megadva (pl. védőmaszk), a „P/ST” kódot, ha párban (pl. kesztyű), a „PA” kódot kell feltüntetni. 7. rovat – Árumegnevezés: Az áru kellően pontos, közérthető, az áru azonosítását lehetővé tévő megnevezése. 8. rovat – Hely: Azon tagállam geonómenklatúra-kódja, amelyben az áru van. Ha az áru a kiállító hatóság tagállamában van, a rovatot üresen kell hagyni. |