EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2024.6.25.
COM(2024) 180 final
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
a közös tartalékalap 2023. évi teljesítményéről
{SWD(2024) 161 final}
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52024DC0180
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL on the common provisioning fund in 2023
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a közös tartalékalap 2023. évi teljesítményéről
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a közös tartalékalap 2023. évi teljesítményéről
COM/2024/180 final
EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2024.6.25.
COM(2024) 180 final
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
a közös tartalékalap 2023. évi teljesítményéről
{SWD(2024) 161 final}
Tartalomjegyzék
BEVEZETÉS
1. rész: Legfontosabb mérföldkövek 2023-ban
1.1. Általános áttekintés
1.2. A komponensek struktúrája
1.3. Biztosítéklehívások és kifizetési kérelmek
1.4. Tényleges tartalékfeltöltési ráta
2. rész: Befektetési stratégia, portfólió-összetétel és teljesítmény
2.1. A portfólió összetétele és jellemzői
2.2. Környezeti, társadalmi és irányítási (ESG-) lábnyom
2.3. A közös tartalékalap teljesítménye 2023-ban
KÖVETKEZTETÉSEK
BEVEZETÉS
Ez a jelentés a közös tartalékalapról szóló harmadik éves jelentés ( 1 ), amely a 2023. január 1. és 2023. december 31. közötti időszakra vonatkozik. A jelentés felvázolja a közös tartalékalap 2023-as működésével kapcsolatos legfontosabb fejleményeket, bemutatja a fő pénzügyi és kockázati paramétereket, valamint az alap éves teljesítményét. Bemutatja továbbá azon intézkedések eredményeit, amelyeket a Bizottság hozott az alap hosszabb távú teljesítményének a befektetési környezet diverzifikációja útján történő javítása érdekében.
A költségvetési rendelet 212. cikke alapján létrehozott közös tartalékalap tartalmazza az uniós költségvetés által előirányzott vagy a részt vevő tagállamok és EFTA-tagországok által befizetett összes tartalékot, amelyek az Európai Unió által végrehajtott belső ( 2 ) és külső ( 3 ) biztosítékok által garantált műveletek veszteségei kockázatának felfedezésére szolgálnak. A költségvetési biztosítékok mellett a közös tartalékalapban állnak rendelkezésre a tartalékok a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) keretében folyósított hitelek nagy része tekintetében ( 4 ). A közös tartalékalapban tartott tartalékok alkotják azt a tőketartalékot, amelyből forrásokat hívnak le a támogatott műveletekhez kapcsolódó biztosítéklehívások és egyéb kiáramlások fedezésére.
A közös tartalékalap 2021 januárjában kezdte meg működését. Piaci értéke 2023 végén 18,8 milliárd EUR volt, amely a Bizottság által közvetlenül kezelt befektetési portfóliók közül messze a legnagyobb.
Prudens pozíciójának köszönhetően a közös tartalékalap jól kezelte a 2023-ban tapasztalt piaci volatilitást, és jó helyzetben volt ahhoz, hogy profitáljon az év végi erős piaci teljesítményből. A közös tartalékalap +5,21 %-os abszolút hozamot könyvelt el, amely segítette a 2022. évi veszteségek egy részének (-8,9 %) a visszaszerzését és a biztosítékok feltöltését. A jövőt illetően a jelenlegi magas és pozitív kamatkörnyezet középtávon szilárd alapot biztosít a hozamhoz.
E jelentés a közös tartalékalap eszközeinek kezelésével kapcsolatos kérdésekre összpontosít. A költségvetési rendelet 250. cikke szerinti külön jelentés tárgyalja a költségvetési biztosítékokból és az uniós hitelezésből eredő függő kötelezettségek alakulását, amelyekkel szemben a közös tartalékalap eszközeit tartalékként tartják.
1. rész: Legfontosabb mérföldkövek 2023-ban
1.1. Általános áttekintés
Az előző évekhez hasonlóan az alapot a kialakult irányítási struktúrája szerinti eljárásokkal összehangban ( 5 ) és operatív incidensek nélkül kezelték.
2023. december 31-én a nettó eszközök értéke ( 6 ) 18,8 milliárd EUR volt, ami 2022 végéhez képest 4,4 milliárd EUR összegű növekedést jelent. (Ez éves szinten 30 %-os növekedést jelent). 2023-ban a közös tartalékalap 3,53 milliárd EUR összegű nettó hozzájárulásban részesült az uniós költségvetésből, illetve a részt vevő tagállamok és EFTA-tagországok hozzájárulásaiból. A portfólióérték növekedésének fennmaradó része (880 millió EUR) a meglévő eszközök megnövekedett piaci értékének eredménye.
1. ábra: A közös tartalékalap nettó eszközértékének alakulása (milliárd EUR összeg)
A pénzügyi kimutatásokkal kapcsolatban további információk találhatók az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban.
1.2. A komponensek struktúrája
Míg a közös tartalékalap eszközeit egyedi befektetési politika szerint kezelik, azokat az egyedi költségvetési biztosítékokhoz és pénzügyi támogatási programokhoz kapcsolódó különböző komponensekben tartják.
A közös tartalékalap tartalékfeltöltését költségvetési biztosítékokként/pénzügyi támogatási programonként különítik el, a vonatkozó jogi keretekkel összhangban ( 7 ). Az egyes költségvetési biztosítékokhoz rendelt összegeket külön komponensekben könyvelik el annak érdekében, hogy a tartalékfeltöltési szintek nyomon követhetőek legyenek a biztosítékot létrehozó eszközök által meghatározott szintekhez képest. Amennyiben a tartalékok bizonyos szint alá esnek, a feltöltések az adott programok keretéből finanszírozhatók.
2023-ban két új InvestEU tagállami komponenssel bővült a közös tartalékalap ( 8 ), szemben a 2022. évi 10 komponenssel. A komponensek előző évekhez viszonyított alakulását a közös tartalékalap 2021-re ( 9 ) és 2022-re ( 10 ) vonatkozó jelentései részletesebben ismertetik.
2023. december 31-én a közös tartalékalap 16 komponensből állt, amelyek közül 13 teljes mértékben működőképes volt és forrásokat tartalmazott. A fennmaradó komponenseket a megfelelő első beáramlások beérkezésekor aktiválják.
1. táblázat: A közös tartalékalap komponensei 2023. december 31-én
Komponens |
Piaci érték EUR-ban 2023. december 31-én |
2021-ben megnyitott komponensek |
|
ESBA |
9 224 784 078,06 |
GFEA ( 11 ) |
2 776 909 740,77 |
EFFA ( 12 ) |
735 238 609,90 |
InvestEU ( 13 ) |
3 357 374 936,75 |
2022-ben megnyitott komponensek |
|
EFFA+ |
2 222 070 436,62 |
2020 utáni MFA |
105 403 883,94 |
Rendkívüli MFA Ukrajna ( 14 ) |
- |
2020 utáni Euratom-kölcsönök |
- |
A külső hitelezési megbízatás keretében nyújtott, módosított rendeltetésű kölcsönök Ukrajna számára |
- |
InvestEU garancia Románia |
80 817 782,06 |
InvestEU garancia Cseh Köztársaság |
28 505 258,04 |
InvestEU garancia Finnország |
25 499 598,46 |
InvestEU garancia Görögország |
31 241 677,26 |
InvestEU vegyesfinanszírozási műveletek |
161 082 630,28 |
2023-ban megnyitott komponensek |
|
InvestEU garancia Bulgária |
41 334 023,23 |
InvestEU garancia Málta |
6 352 640,21 |
ÖSSZESEN |
18 796 615 295,58 |
2. ábra: A közös tartalékalap komponensei 2023. december 31-én
1.3. Biztosítéklehívások és kifizetési kérelmek
A biztosítékhívásokkal és kifizetési kérelmekkel kapcsolatos likviditáskezelést a közös tartalékalap eszközkezelési iránymutatásában előírtak szerint a likviditási puffer segíti elő ( 15 ). A likviditási puffert a Bizottság központi számláján tartott pénzeszközök korlátozott tartalékai alkotják, amelyek a végrehajtó partnerektől kapott értesítések alapján egy három hónapos időszakban várhatóan bekövetkező pénzeszköz-kiáramlások fedezésére szolgálnak.
A likviditási puffer egyenlege 2023 elején 342 millió EUR volt. A 2023-as év során 114 millió EUR összegű beáramlás érkezett ( 16 ), és közel 351 millió EUR nettó összeg kifizetésére került sor ( 17 ). 2023 végén a likviditási puffer fennmaradó egyenlege 106 millió EUR-t tett ki.
A közös tartalékalap tartalékaiból a vonatkozó költségvetési biztosítékok által 2023-ban lehívott összegeket ( 18 ), valamint a közös tartalékalap komponenseiben tartott forrásokra vonatkozó egyéb követeléseket az alábbi táblázat foglalja össze ( 19 ):
2. táblázat: A közös tartalékalap kiáramlásai 2023-ban – részletes áttekintés
Komponens |
millió EUR-ban |
A kiáramlás jellege |
EFFA |
0,60 |
biztosítéklehívások |
EFFA+ |
0,04 |
biztosítéklehívások |
GFEA |
127,57 |
biztosítéklehívások |
0,06 |
jogi kiadások |
|
127,63 |
összesen |
|
ESBA |
115,60 |
részvényportfóliók nettó lehívásai és értékhelyesbítései |
22,40 |
a kkv-keret garanciatermékekkel kapcsolatos költségei és lehívásai (feltöltés nélkül) |
|
55,90 |
költségek (finanszírozási és behajtási költségek) |
|
193,90 ( 20 ) |
összesen |
|
InvestEU |
25,915 |
kiadások (díjak, negatív kamatok, finanszírozási és adminisztratív költségek) |
1,585 |
biztosítéklehívások |
|
27,50 |
összesen |
|
InvestEU Románia |
1,20 |
lehívás fedezetiköltség-tartalékból |
Kiáramlások összesen |
350,9 |
3. ábra: A 2023. évi közös tartalékalap kiáramlásai komponensenként (millió EUR)
1.4. Tényleges tartalékfeltöltési ráta
A költségvetési rendelet 213. cikke előírja, a harmadik országoknak nyújtott költségvetési biztosítékokra és pénzügyi támogatásokra vonatkozó tartalékok közös tartalékalapban való feltöltését a cikkben meghatározott, tényleges tartalékfeltöltési ráta alapján kell elvégezni. A tényleges tartalékfeltöltési ráta figyelembe veszi, hogy a közös tartalékalap összevont kezelése – szemben a külön garanciaalapok kezelésével – potenciálisan diverzifikációt eredményezhet, ha a különböző komponensek lehívásai nem korrelálnak időben vagy intenzitásban.
A tényleges tartalékfeltöltési ráta a következők aránya:
·a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek szükséges összege az összevontan kezelt közös tartalékalapban, illetve
·a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek szükséges összege abban az esetben, ha az egyes komponenseket külön kezelnék.
A jogszabály szerint a tényleges tartalékfeltöltési rátát 95 % és 100 % között kell meghatározni, ahol a 100 % alatti érték diverzifikációs hatásra utal. A bevett módszertanon alapuló számításokat követően ( 21 ), valamint tekintettel az uralkodó makrogazdasági és geopolitikai bizonytalanságokra (a közös tartalékalap egyes komponensei nagymértékben függnek az ukrajnai helyzet alakulásától), a Bizottság azt javasolta, hogy a 2023. évi tényleges tartalékfeltöltési ráta maradjon 100 %, mivel nem figyelhető meg a különböző komponensekre vonatkozó lehívások között diverzifikáció. Ezt a megközelítést az elfogadott 2024. évi éves költségvetés is megerősítette.
2. rész: Befektetési stratégia, portfólió-összetétel és teljesítmény
A közös tartalékalap befektetési stratégiáját alátámasztó általános elveket és megfontolásokat a közös tartalékalap eszközkezelési iránymutatásai határozzák meg, és azokat részletesebben a közös tartalékalap 2021. évi első éves jelentése ismerteti ( 22 ). Az eszközkezelési iránymutatásaiban foglalt konzervatív megközelítés és az alacsony kockázattűrés alapján a közös tartalékalapot úgy kezelik, hogy a befektetési időtávjában (kilenc év) legalább a tőkemegőrzésre kell törekedni ( 23 ). E prudens befektetési politikát tükrözve azok az eszközök, amelyekbe a közös tartalékalap befektethet, a magas likviditású és magas minősítésű rögzített kamatozású értékpapírokra korlátozódnak. A közös tartalékalap nagy része mindeddig az euróban és az USA-dollárban denominált, befektetésre ajánlott kategóriájú, rögzített kamatozású értékpapírokba (kötvények) való befektetésekre korlátozódott. Az eszközkezelési iránymutatásokat 2022-ben módosították annak érdekében, hogy lehetővé tegyenek a tőzsdén kereskedett alapokba történő néhány korlátozott befektetést, hogy további diverzifikációs lehetőségeket biztosítsanak a közös tartalékalap számára.
2.1. A portfólió összetétele és jellemzői
Eszközkezelési iránymutatásainak megfelelően a közös tartalékalap likvid diverzifikált portfóliót tart fenn, amely elsősorban magas minősítésű adósságinstrumentumokba, például kormányok, szupranacionális szervezetek, állami ügynökségek és vállalatok által kibocsátott kötvényekbe fektet be.
A közös tartalékalap portfóliója az év végén jól diverzifikált a figyelembe vehető rögzített kamatozású eszközök különböző kategóriái között, beleértve a nem euróban (USD) denominált értékpapírokkal, a tőzsdén kereskedett alapokkal, valamint a pénzeszközökkel vagy pénzeszköz-egyenértékesekkel szembeni korlátozott kitettséget. A nem euróban denominált értékpapírok és ügyletek árfolyamnyereségét vagy -veszteségét nagyrészt ellensúlyozták a fedezeti ügyletként használt származtatott devizaügyletek ellentétes irányú változásai.
A közös tartalékalap portfóliójának hitelminősége magas volt, átlagosan A-minősítésű, ami elhanyagolható nemteljesítési valószínűségre utal ( 24 ).
A portfólió piaci értékének több mint 36 %-át AAA minősítésű értékpapírokba fektették be ( 25 ), a fennmaradó rész pedig a befektetési kategóriák teljes körén belül oszlik meg.
Az USD-ben denominált befektetések a portfólió értékének 6,6 %-át tették ki ( 26 ), a devizaárfolyam-kockázatot pedig forwardszerződésekkel fedezték.
2023 év végén a saját tőke a portfólió piaci értékének 5,5 %-át tette ki.
2023 decemberében a portfólió mintegy 15,2 %-a rövid lejáratú likvid eszközökből állt ( 27 ), amelyek kész likviditási forrást biztosítanak a fent ismertetett likviditási puffer nagyságát meghaladó jelentős kiáramlások esetén ( 28 ).
4. ábra: A közös tartalékalap portfólió-elosztása az év végén (2023)
2.2. Környezeti, társadalmi és irányítási (ESG-) lábnyom
A portfólió ESG-lábnyoma továbbra is erős: az ESG-jelöléssel ellátott kötvények aránya 14,6 % ( 29 ), szemben a 2022. évi 14,0 %-kal. Az ESG-befektetések proaktív megközelítése előnyben részesíti az ESG-jelöléssel ellátott kötvényeket, feltéve, hogy azok összhangban vannak a kockázatkezelési kritériumokkal és az általános befektetési stratégiával. Amint azt a közös tartalékalap 2022. évi éves jelentése kifejtette, a Bizottság 2023-ban tovább erősítette az ESG-lábnyomot a közös tartalékalap új befektetési stratégiájában ( 30 ).
2.3. A közös tartalékalap teljesítménye 2023-ban
2023-ban a piaci volatilitás továbbra is jelentős maradt (lásd keretes írás). 2023 utolsó néhány hónapjában azonban az inflációs nyomás mérséklődni kezdett, ami olyan piaci várakozásokhoz vezetett, miszerint a központi bankok 2024-ben elkezdik csökkenteni a kamatlábakat. A függőben lévő kamatcsökkentésekre vonatkozó várakozások a 2022-ben tapasztalt dinamika részleges megfordulásához vezettek, és kedvezően hatottak a közös tartalékalap tulajdonában lévő, forgalomban lévő kötvények értékére. A piaci fejleményekkel kapcsolatos további részleteket a lenti keretes írás tartalmazza.
Mindezek alapján a közös tartalékalap a portfólió-referenciaértékével (+ 5,40 %) összhangban lévő + 5,21 %-os (
31
) éves hozamot ért el. Az újonnan bevezetett sajáttőke-rész (2023-ban átlagosan mintegy 3,1 %) + 0,38 %-kal járult hozzá a portfólió teljes hozamához. Külön-külön vizsgálva a tőkebefektetés körülbelül + 12,5 %-os hozamot eredményezett, ami 2023-ban több mint kétszerese a fix hozamú rész hozamának.
Piaci fejlemények 2023-ban 2023-ban az inflációs adatok és a központi bankok vonatkozó intézkedései voltak a fő piaci tényezők. 2023 első részében az Európai Központi Bank (EKB) folytatta az irányadó kamatlábak emelését a Kormányzótanács minden ülésén egészen szeptemberig, amikor a betéti rendelkezésre állás kamatlába 4 %-os szintet ért el (az év eleji 2 %-ról). Bár továbbra is fennállt némi bizonytalanság a 2 %-os célszinthez való fenntartható visszatéréssel kapcsolatban, az európai infláció a magas kiindulási pontjáról folyamatosan csökkent. Januárban az általános infláció 8,6 % volt. Novemberben 2,4 %-ra esett vissza, majd enyhén emelkedett, decemberben 2,9 %-on zárt. Az USA-ban az általános infláció a januári 6,4 %-ról júniusra 3 %-ra csökkent, majd az év végén stabilizálódott és 3,1 %-on zárt. A Federal Reserve Bank összesen 1 %-kal emelte irányadó kamatlábát, 5,25 % és 5,50 % közötti céltartományra. A kamatláb július óta ezen a szinten maradt. Az irányadó kamatlábak megemelése mellett a nagy központi bankok az év nagy részében jelezték, hogy az irányadó kamatlábakat nem fogják rövid időn belül csökkenteni, és „hosszabb ideig magasnak” kell maradniuk ahhoz, hogy az infláció visszatérjen a célértékhez. Ebben a kontextusban a kötvényhozamok is fokozatosan emelkedtek az év első kilenc hónapjában, és a tízéves német államkötvény az év eleji 2,44 %-ról október elején 2,96 %-on tetőzött. A negyedik negyedévben a vártnál alacsonyabb inflációt mutató adatközlések lehetővé tették a főbb központi bankok számára, hogy kevésbé könyörtelen irányba tereljék a kommunikációjukat, és elkezdjék mérlegelni venni az első irányadókamat-csökkentések lehetséges időzítését. Ez arra késztette a piacokat, hogy 2024-ben gyorsan jelentős számú kamatcsökkentést végezzenek el, ami a kötvényhozamok csökkenését, következésképpen magasabb kötvényárakat és hozamokat eredményezett. A tízéves német államkötvény 2,02 %-on zárta az évet. Emellett a gazdasági növekedés meghazudtolta a kedvezőtlen előrejelzéseket, amelyek az év elején voltak jellemzőek, különösen az Egyesült Államokban, amely nagyon erős növekedési rátát produkált, miközben Európa elkerülte a recessziót. A munkaerőpiac továbbra is nagyon erős volt, és a munkanélküliségi ráta az Atlanti-óceán mindkét partján rekordszinthez közelítően alacsony maradt. Az agresszív kamatláb-emelésekkel szemben reziliens növekedés és az infláció csökkenése a legtöbb eszközkategóriára kiterjesztette a piaci élénkülést. Az államkötvények mellett a vállalati kötvények is nagyon jól teljesítettek. Hasonlóképpen a részvénypiacokhoz szintén nagyon erős fellendülést mutattak. A STOXX Europe 600 index 12,7 %-kal, míg az USA S&P 500 indexe 24,2 %-kal emelkedett. |
KÖVETKEZTETÉSEK
A közös tartalékalap +5,21 %-os hozamot könyvelt el, amely segítette a 2022. évi veszteségek egy részének (-8,9 %) ledolgozását és a biztosítékok feltöltését. A jövőt illetően a jelenlegi magas és pozitív kamatkörnyezet középtávon szilárd alapot biztosít a hozamhoz. Ez tükröződik a portfólió lejáratig számított átlagos hozamában, amely 2023 végén évi 3 % körül maradt.
A 2022-ben tapasztalt kihívásokkal teli piaci környezet rávilágított a kizárólagosan rögzített kamatozású befektetésekre támaszkodás kockázatára. A kötvénypiacoktól való függőség csökkentése érdekében a közös tartalékalap befektetési stratégiája 2023-ban széles páneurópai részvényindexbe történő befektetések révén diverzifikálódott. Az első év tapasztalatai pozitívak voltak ezzel az új eszközkategóriával. A korlátozott részvénykitettség bizonyította képességét arra, hogy az alacsony kockázati szinttel összhangban növelje a hozamokat. A közös tartalékalap jó helyzetben van ahhoz, hogy továbbra is fellendülés felé vezető íven maradjon, és a beruházási célkitűzéseivel összhangban hosszabb távú stabilitást és növekedést érjen el.
() Európai Fenntartható Fejlődési Alap.