EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2018.5.23.
COM(2018) 413 final
Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Lettország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról,
amelyben véleményezi Lettország 2018. évi stabilitási programját
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52018DC0413
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the 2018 National Reform Programme of Latvia and delivering a Council opinion on the 2018 Stability Programme of Latvia
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Lettország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2018. évi stabilitási programját
Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Lettország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2018. évi stabilitási programját
COM/2018/413 final
EURÓPAI BIZOTTSÁG
Brüsszel, 2018.5.23.
COM(2018) 413 final
Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Lettország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról,
amelyben véleményezi Lettország 2018. évi stabilitási programját
Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Lettország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról,
amelyben véleményezi Lettország 2018. évi stabilitási programját
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre 1 és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására 2 ,
tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira 3 ,
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
mivel:
(1)A Bizottság 2017. november 22-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2018. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács 2018. március 22-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2017. november 22-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lettországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács 2018. március 22-én hagyott jóvá. A Tanács 2018. május 14-én elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (a továbbiakban: az euróövezetre vonatkozó ajánlás).
(2)Mivel Lettország pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Lettországnak gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezet gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi 1. és 2. ajánlás tükröz.
(3)A Lettországra vonatkozó 2018. évi országjelentést 4 2018. március 7-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2017. július 11-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Lettországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Lettország által elért eredményeket.
(4)Lettország 2018. április 11-én benyújtotta 2018. évi nemzeti reformprogramját, 2018. április 16-án pedig 2018. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.
(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést 6 .
(6)Lettország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2018. évi stabilitási program szerint az államháztartási egyenleg GDP-arányos hiánya a 2017-es 0,5 %-ról 2018-ra 0,9 %-ra romlik, 2019-ben ehhez képest változatlan marad, majd 2020-ban és 2021-ben 0,4 %-ra javul. Ez a pálya várhatóan összhangban van a strukturális értelemben a GDP 1 %-ának megfelelő hiányban meghatározott középtávú költségvetési céllal és a nyugdíjreform, valamint az egészségügyi ágazatra vonatkozóan a strukturális reformokról szóló rendelkezés alapján engedélyezett eltérésekkel. Az újraszámított strukturális egyenlegnek a GDP arányában kifejezett hiánya a becslések szerint a 2017. évi 1,2 %-ról 2018-ban 1,7 %-ra nő, majd 2019-ben 1,5 %-ra csökken. A 2018. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság-ráta a 2017-es 40,1 %-ról 2021-re 36 %-ra csökken. A program GDP-növekedési előrejelzései a Bizottság előrejelzéséhez képest 2018 tekintetében kifejezetten optimistának, 2019 vonatkozásában pedig megalapozottnak tűnnek. A költségvetési pozíciót érintő kockázatok lefelé mutatnak, mivel az adózási fegyelem javítására irányuló intézkedések hozadéka tekintetében az előrejelzés optimista.
(7)A 2017. július 11-i tanácsi ajánlás szerint Lettországnak 2018-ban teljesítenie kell középtávú költségvetési célját, figyelembe véve a rendszerszintű nyugdíjreform végrehajtásával és a strukturális reformok végrehajtásával összefüggésben engedélyezett átmeneti eltérést. Ez alapján a nettó elsődleges államháztartási kiadások 7 nominális növekedési rátája 2018-ban legfeljebb 6,0 % lehet, ami azt jelenti, hogy a strukturális egyenlegnek a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű romlása megengedett. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2018-ban jelentős mértékű lesz az eltérés lesz a középtávú költségvetési céltól. Mindamellett a vártnál kedvezőbb 2017-es eredmények miatt 2018-ban e kockázatok csökkenhetnek. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján ugyanakkor a megbízhatóságvizsgáló eszköz azt jelzi, hogy a kibocsátási rés közösen megállapított módszertan szerinti becslését jelentős bizonytalanság övezi. Amennyiben ez megerősítést nyer, e tényezőket a Bizottság figyelembe fogja venni a 2018-ra vonatkozó 2019. tavaszi utólagos értékelés során.
(8)2019-ben Lettországnak el kell érnie középtávú költségvetési célkitűzését, figyelembe véve az egészségügyi ágazati strukturális reform végrehajtásához kapcsolódóan a 2017–2019-as időszakra nyújtott átmeneti engedményt. Ez alapján a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája 2019-ban legfeljebb 4,3 % lehet, ami azt jelenti, hogy a strukturális egyenlegnek a GDP 0,4 %-ával kell javulnia. A Bizottság 2018. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2019-ben és 2018–2019-ben együttesen is jelentős lesz az eltérés ettől a követelménytől. A Tanács összességében úgy véli, hogy 2018-tól meg kell tenni a szükséges intézkedéseket a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében.
(9)Lettországban magas a jövedelmi egyenlőtlenség mértéke. A háztartások leggazdagabb 20 %-a jövedelmének a legszegényebb 20 % jövedelméhez viszonyított aránya a 2017. évi 6,3-es értékkel a legnagyobbak között volt az EU-ban, ami az adó- és támogatási rendszeren keresztül végrehajtott alacsony újraelosztásra mutat. Lettország adórendszerét átalakították, és a személyi jövedelemadó progresszivitása fokozódott; az alacsony keresetűek adóéke azonban továbbra is viszonylag magas, és visszafogja a formális foglalkoztatást. Az adóreform alig haladt valamelyest az adózásnak a növekedést kevésbé visszafogó forrásokra történő átcsoportosítása és az adóbevételek GDP-n belüli arányának növelésére irányuló szakpolitikai célkitűzés teljesítése tekintetében. Az adóbevételek alacsony aránya a közszolgáltatások fenntartható megvalósításához és a társadalmi befogadáshoz szükséges forrásokat korlátozza. Az ingatlantulajdon és a tőke megadóztatásában rejlő lehetőségeket nem használják ki kellőképpen más uniós országokhoz képest. Jóllehet van némi előrelépés az adókijátszás elleni küzdelem terén, az adójogszabályoknak való megfelelés továbbra is komoly kihívást jelent.
(10)A szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők magas aránya a szociális biztonsági háló gyengeségeit tükrözi, valamint a minimáljövedelem, a nyugdíjak és a fogyatékkal élők bevonása terén jelentkező kihívásokra utal. A fogyatékkal élők és az idősek szegénységi rátája az elmúlt években nőtt, és a legmagasabbak között van Európában. A 2014-ben bejelentett minimáljövedelmi reformot nem hajtották végre, ami negatívan érinti a legszegényebb háztartásokat. A szociális segélyek megfelelősége csak kis mértékben nőtt, és továbbra is alacsony. Az öregségi nyugdíjak minimális összege 2006 óta nem emelkedett. A súlyos lakáshiánnyal küzdő emberek aránya Európában a legmagasabbak között van, a szociális lakások kínálata pedig szűkös.
(11)A munkaerőpiacon a kedvezőtlen demográfiai fejlemények és a kivándorlás okoznak szűk keresztmetszeteket. Miközben a foglalkoztatás növekedését gátolja a mind szűkösebb munkaerő-kínálat, a foglalkoztatási lehetőségek az egyes régiók és képzettségi szintek között eltérőek. Előrelépés történt a szakképzés reformja terén, amelynek célja az oktatás hozzáigazítása a korszerű készségekkel kapcsolatos követelményekhez. További erőfeszítésekre van azonban szükség a reform teljes körű végrehajtásához, valamint az alapszintű szakképzésben és továbbképzésben való részvétel növeléséhez. A szociális partnerek és a vállalatok bevonásával megkezdődött a munkaalapú tanulás új megközelítésének végrehajtása. A programba ugyanakkor kevés hallgató iratkozott be. A felnőttek tanulásban való részvétele csak kis mértékben nőtt, és a munkanélküliek aktív munkaerőpiaci intézkedésekben való részvétele alacsonyabb, mint a többi tagállamban. Ez az alacsonyan képzettek körében tapasztalható magas munkanélküliségi ráta összefüggésében aggodalomra ad okot. Tágabb összefüggésben a szociális partnerek kapacitásának erősítése fontos szerepet játszik szerepvállalásuk előmozdításában.
(12)Az egészségügyi rendszerben reformokra került sor. Az egészségügyi ellátás forrásainak növelése az éves szolgáltatási határértékekhez és a hosszú várakozási időkhöz kapcsolódó hozzáférési korlátok kezelését célozza. Az egészségügyi ellátás állami finanszírozása azonban továbbra is jóval az uniós átlag alatt van, és a hatékonyságnövelő intézkedések végrehajtása – ideértve a hatékony megelőző intézkedéseket, a kórházi ágazat racionalizálását, az alapellátás megerősítését és a minőségirányítás javítását – még várat magára. Az egészségügyi eredmények viszonylag gyengék, és a mindenki számára megfizethető egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés gondot jelent. A betegek által közvetlenül fizetett térítések magas aránya és az egészségügyi szolgáltatások két kosár („teljes” és „minimum”) közötti megosztása csökkenti egyes csoportok hozzáférését, és gyenge egészségügyi eredményekhez vezet.
(13)A szabályozás minőségében tapasztalt hiányosságok és a közigazgatás alacsony fokú hatékonysága és eredményessége kedvezőtlenül befolyásolják az üzleti környezetet. 2016-ban a kormány a közszféra karcsúbbá és professzionálisabbá tételére irányuló nagyívű reformtervet mutatott be, amelynek célja a hatékonyság javítása létszámleépítéssel és a támogatási funkciók központosításával, továbbá a teljesítmény szempontjának nagyobb érvényesítése a fizetések meghatározásánál és az átláthatóság fokozása. E terv azonban a központi igazgatásra korlátozódik, noha jelentős mértékben lehetne fokozni a hatékonyságot a helyi önkormányzatok szintjén is. Az állami tulajdonban lévő vállalatok, amelyek a gazdaság jelentős hányadát képviselik, kormányzati szinten koordináltak. Miközben a központi kormányzat tulajdonában levő vállalatok központosított vállalatirányítás alatt állnak, ez a mechanizmus nem vonatkozik a kikötőkre és az önkormányzati tulajdonú vállalkozásokra.
(14)A korrupció továbbra is a lett üzleti környezet negatív eleme, az összeférhetetlenség megelőzését szolgáló rendszer pedig változatlanul merev és formális. A visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló jogszabály elfogadásának csúszása károsan hat a közigazgatás elszámoltathatóságára és hatékonyságára. A fizetésképtelenségi folyamat szabályozása terén jelentős javulás történt az elmúlt években, ami korlátozza a visszaélések lehetőségét. Az Igazságügyi Tanács mindazonáltal egyes esetek felülvizsgálata által szorgalmazta a korábban e téren elkövetett visszaélésekkel kapcsolatos vádak kivizsgálását. Javasolta a bírák kvalifikációs értékelésének javítását és a kiszabható szankciók felülvizsgálatát.
(15)A nem Lettországban rezidens ügyfeleket kiszolgáló lett bankok jelentős mértékben kitettek a pénzmosásban való részvétel kockázatának. Ez kihívást jelent a pénzügyi rendszer integritása szempontjából, ronthatja annak hírnevét, és kedvezőtlenül érintheti a beruházásokat és a gazdasági növekedést. A pénzmosás elleni keretrendszert nemrégiben megerősítették, de a tartós javuláshoz folyamatos erőfeszítéseket kell tenni. Lettország a közelmúltban törvényt fogadott el annak érdekében, hogy jelentősen korlátozza a lett pénzügyi szektor pénzmosásnak való kitettségét. A törvény megerősíti a pénzügyi intézmények és a bűnüldöző szervek közötti információcserét, és korlátozza a postafiókcégekkel való ügyletkötés lehetőségét. A törvény hatását és hatékonyságát figyelemmel kell kísérni.
(16)A 2018. évi európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Lettország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2018. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2018. évi stabilitási programot és a 2018. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lettországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak azoknak Lettország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.
(17)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2018. évi stabilitási programot, és véleményét 8 mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi
AJÁNLJA, hogy Lettország 2018-ban és 2019-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.A szerkezeti reform végrehajtása miatt engedélyezett átmeneti eltérést figyelembe véve teljesítse a középtávú költségvetési célt 2019-ben. Csökkentse az alacsony keresetűek adóterheit azáltal, hogy az adóterhet más forrásokra – különösen a tőkére és az ingatlantulajdonra – csoportosítja át és javítja az adózási fegyelmet.
2.Javítsa a foglalkoztatást helyettesítő támogatás, az öregségi alapnyugdíj és a fogyatékossággal élő személyek jövedelemtámogatásának megfelelőségét. Növelje a szakoktatás és szakképzés munkaerőpiaci relevanciáját, és mozdítsa elő az alacsony képzettségű munkavállalók és álláskeresők továbbképzését. Javítsa az egészségügyi rendszer elérhetőségét, minőségét és, költséghatékonyságát.
3.Javítsa az állami szektor hatékonyságát, különös tekintettel a helyi önkormányzatokra és az állami tulajdonban lévő vállalatokra. Erősítse meg a közigazgatás elszámoltathatóságát a visszaélést bejelentő személyek védelme, az összeférhetetlenség megelőzése és a korábbi fizetésképtelenségi eljárások folyamatban lévő értékelése során kapott eredményekkel kapcsolatos további lépések révén.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
a Tanács részéről
az elnök