This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52017AE1752
Opinion of the European Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Regulation amending Council Regulation (EU) No 560/2014 of 6 May 2014 establishing the “Bio-based Industries”Joint Undertaking’ [COM(2017) 68 final — 2017/0024 (NLE)]
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 560/2014/EU tanácsi rendelet módosításáról (COM(2017) 68 final – 2017/0024 (NLE))
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 560/2014/EU tanácsi rendelet módosításáról (COM(2017) 68 final – 2017/0024 (NLE))
HL C 246., 2017.7.28, p. 18–21
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
28.7.2017 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 246/18 |
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 560/2014/EU tanácsi rendelet módosításáról
(COM(2017) 68 final – 2017/0024 (NLE))
(2017/C 246/03)
Főelőadó: |
Mihai MANOLIU |
Felkérés: |
Tanács, 2017.3.21. |
Jogalap: |
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke |
Illetékes szekció: |
„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
Elnökségi határozat: |
2017.3.28. |
Elfogadás a plenáris ülésen: |
2017.4.27. |
Plenáris ülés száma: |
525. |
A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) |
160/0/4 |
1. Következtetések és ajánlások
1.1. |
Az EGSZB megítélése szerint a vizsgált rendelet módosítására irányuló javaslat célja a tanácsi rendelet rendelkezéseinek javítása és további egyszerűsítése a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében. A javaslat teljes mértékben összhangban áll az eredeti célkitűzésekkel és a meglévő szakpolitikai rendelkezésekkel. |
1.2. |
Az EGSZB úgy véli, hogy a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás szinergiák kialakítására törekszik az Unió más programjaival, például a kohéziós politikával kapcsolatos, oktatási, környezetvédelmi, kkv-, versenyképességi és vidékfejlesztési programokkal, erősítve a nemzeti és regionális kutatási és innovációs kapacitásokat az intelligens szakosodási stratégiák jelenlegi keretében. |
1.3. |
Az Európai Bizottság állandó operatív információcserét folytat a Bio-based Industries Consortium-mal (BIC), többek között konzultációkat és megbeszéléseket folytat arról, hogy a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás tagjai miként teljesíthetik a pénzügyi hozzájárulást. A módosításra vonatkozó javaslatnak nincs más hatása, mint amelyet a tanácsi rendelet eredetileg el kívánt érni. A tervezett módosítások csupán technikai jellegűek, amelyek e kezdeményezés tekintetében nem tesznek szükségessé hatásvizsgálatot. |
1.4. |
Az EGSZB üdvözli, hogy a vizsgált javaslat csökkenti a BIC adminisztratív terheit a BIC pénzügyi hozzájárulásokat fizetni köteles résztvevői és a projekt tagjai közötti közvetítői szerepét illetően. Továbbra is a BIC felel a tagok által fizetendő pénzügyi hozzájárulások összegéért. |
1.5. |
Az EGSZB egyetért az új rendelet által egyértelműbbé tett lényeges pontokkal:
|
2. Általános megjegyzések
2.1. |
Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a bioalapú iparág fogalma a biogazdaság széles területéhez tartozik, amely úgy határozható meg, mint a megújuló biológiai erőforrások kitermelése és biológiai elemeken alapuló termékekké – például élelmiszerré, takarmánnyá, bioenergiává – való átalakítása. Az EU szántóterületének háromnegyedét erre a célra használják; 17–19 millió polgár dolgozik ebben a gazdasági szektorban, amelynek forgalma 2 000 milliárd euróra tehető. A biogazdaság tudásalapú vállalkozásainak forgalma 57 milliárd euro, a foglalkoztatottak száma majdnem 305 000 (2009). |
2.2. |
Európa számára a biogazdaság fejlődést, értéktöbbletet, új, biztos és tisztességes munkahelyeket teremthet, lényegesen csökkentheti az importfüggőséget, optimálisan hozzájárulhat a véges, de megújuló biológiai erőforrások felhasználásához, és lényeges szerepet játszhat a világkereskedelemben. |
2.3. |
Általában megállapítható, hogy különböző szinteken verseny zajlik: a különböző technológiák és a biológiai erőforrások felhasználásai közötti verseny. Ezt fokozza, hogy a biológiai erőforrások korlátozottan állnak rendelkezésre. Egyrészt a biogazdaság jelentősen hozzájárulhat a CO2-kibocsátások által okozott üvegházhatás csökkentésének célkitűzéséhez, ami jótékony hatást gyakorol a közegészségre. Másrészt megállapítható egy ellentétes hatás is, éspedig a további üvegházhatásúgáz-kibocsátás, amelynek a környezetre gyakorolt hatása nem elhanyagolható. |
2.4. |
A biogazdaságra vonatkozó európai politikai keret több ágazati politikára van felosztva – mezőgazdaság, halászat, erdők, éghajlat, körforgásos gazdaság, kutatás –, és ezeket a területeket számos jogszabály és ágazati politika szabályozza (1). |
2.5. |
Ugyanakkor 2012-től kezdődően egy, a bioalapú iparra vonatkozó átfogó stratégia igyekezett biztosítani a szakpolitikai összhangot. Megállapítható, hogy bizonyos következetlenségek továbbra is fennállnak. Az EU a biogazdasággal kapcsolatos innovatív tevékenységek finanszírozását a Horizont 2020 kutatási keretprogram keretében, valamint számos egyéb pénzügyi eszköz révén biztosítja. Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy ezen a területen fenntarthatóságra és összehangolt politikára van szükség. |
2.6. |
Az Európai Bizottság több közleményében is hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a bioalapú iparágakban létrehozott köz- és magánszféra közötti partnerségeket technológiai kezdeményezésnek kell tekinteni (2). |
2.7. |
E javaslat jogalapja az EUMSZ 187. és 188. cikke. A közös vállalkozás jogi keretét az EU tudja módosítani, tekintettel arra, hogy a tagállamok nem járhatnak el önállóan. A vizsgált javaslat a tanácsi rendelet rendelkezéseinek kiigazítására irányul, annak érdekében, hogy a BIC-tagok a gyakorlatban teljesíteni tudják a pénzügyi hozzájárulás nyújtására vonatkozó kötelezettségüket. A javaslat megfelel az arányosság elvének. A módosítás azért is szükséges volt, mert jelenleg nincs lehetőség a tanácsi rendelet olyan értelmezésére, amely lehetővé tenné a pénzügyi hozzájárulás projektszinten történő teljesítését. |
3. Részletes megjegyzések
3.1. |
Az Európai Bizottság 2012-ben, a kutatási keretprogram alapján elfogadta a biogazdaságra vonatkozó stratégiát, arra törekedve, hogy mind nemzeti szinten, mind az Európai Unió szintjén biztosítsa a szakpolitikai összhangot a vonatkozó politikák és a megfelelő célok között. Erre a megközelítésre a biogazdasággal kapcsolatos állami finanszírozás és magánberuházások növelése érdekében volt szükség. Részvételen alapuló kormányzási modellek kerültek meghatározásra. E stratégia lefektette egy olyan cselekvési terv alapjait, amely az alábbi három fő téma köré csoportosított 12 intézkedést tartalmazza:
|
3.2. |
A meghozott intézkedések magukban foglalták a biogazdaság területén működő érdekelt felek szövetségének, valamint a biogazdaság keretében végzett tevékenységek megfigyelőközpontjának létrehozását, és szabványok, többek között a tartósságra/fenntarthatóságra vonatkozó szabványok kidolgozásával támogatták az új piacokat, biztosítva az elsődleges termelés fenntartható fokozásához szükséges alapismereteket. Ezenkívül előirányozták e stratégia 2017-es felülvizsgálatát és aktualizálását is. |
3.3. |
Az Európai Bizottság javaslata tartalmazza a meglévő dokumentum – a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás (BBI Közös Vállalkozás) létrehozásáról szóló 560/2014/EU tanácsi rendelet – egy technikai módosítását is. |
3.3.1. |
A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás egy olyan szervezet, melynek célja a köz- és magánszféra közötti partnerség megvalósítása, melynek tagjai az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió, valamint a Bio-based Industries Consortium. A BBI Közös Vállalkozás a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés 2024. december 31-ig való végrehajtása céljából jött létre. |
3.3.2. |
Mivel a BIC-nek nehézséget okoz pénzügyi hozzájárulását a tanácsi rendelet által előírt módon teljesíteni, kívánatos, hogy a pénzügyi hozzájárulás jelenlegi, a program szintjén való teljesítése mellett tegyék lehetővé annak a projektek szintjén való teljesítését. Ez hatékony megoldást jelent a helyzetre, és elősegíti a tanácsi rendelet eredeti céljainak elérését azáltal, hogy lehetővé teszi a BIC-tagok számára eredeti kötelezettségvállalásuk teljesítését. Ez a megoldás hasonlít az IMI 2 közös vállalkozás (innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító második közös vállalkozás) esetében alkalmazott megoldáshoz, melyben az Uniótól eltérő tagok pénzügyi hozzájárulásukat teljesíthetik akár a program szintjén (a vagyonkezelő társaságok és a jótékonysági szervezetek által rendszeresen alkalmazott módszer), akár a projektek szintjén (a kereskedelmi szereplők által alkalmazott módozat). Ez a módosítás nem része a REFIT programnak. |
3.4. |
A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás célja egy olyan, a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtása, amelynek résztvevő felei egyrészt az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió, másrészt az 560/2014/EU tanácsi rendelettel létrehozott Bioalapú Iparágak Konzorciuma (BIC). E partnerség célja a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés 2024. december 31-ig való végrehajtása a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás alapokmányának megfelelően. |
3.5. |
A tanácsi rendelet 3. cikke konkrétan meghatározza mindegyik fél hozzájárulását a közös vállalkozáshoz, az igazgatási és működési költségeket, valamint a megosztott kiadásokat, továbbá rendelkezik egy meg nem határozott összegről, amely a közvetett intézkedések végrehajtásához nyújtott természetbeni hozzájárulásból (IKOP), valamint a kiegészítő tevékenységek végrehajtásához nyújtott természetbeni hozzájárulásokból (IKAA) áll. Az alapokmány értelmezéséből az következik, hogy a BIC e hozzájárulását be kell vezetni a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás költségvetésébe a program szintjén. Az Uniótól eltérő tagokat alkotó jogalanyoknak, amelyek a közvetett finanszírozási intézkedések végrehajtásában vesznek részt, pénzügyi hozzájárulásukat közvetlenül, a projektek szintjén a közvetett intézkedések felé kellene teljesíteniük. |
3.6. |
Számos BIC-tag szembesül nehézségekkel a teljesítés módját illetően. Megállapítható, hogy kereskedelmi szempontból nem kifizetődő programszintű pénzügyi hozzájárulást nyújtani, mivel nem kínál cserébe garantált előnyöket, főleg a projektek eredményeit és a kapcsolódó szellemi tulajdonjogokat illetően, és mert a program szintjén nyújtott hozzájárulások azt eredményezhetik, hogy a BIC-ben részt vevő egyik fél saját versenytársainak juttatja a hozzájárulást. A jelen módosítás a pénzügyi hozzájárulás teljesítésének alternatív módjára tesz javaslatot, a projektszintű teljesítésre, amelynek keretében a projekt eredményeinek előnyeit a pénzügyi hozzájárulást nyújtó résztvevők élvezik, és ez a megoldás nem sérti az Európai Unió érdekeit. Meg kell védeni a bioalapú értékláncok érdekeit, többek között a kkv-k, a kutatási és technológiai központok, valamint az egyetemek révén. |
3.7. |
Az Uniótól eltérő tagok által nyújtott pénzügyi hozzájárulásoknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:
|
3.8. |
E javaslattal összhangban a BIC-tagoknak lehetőségük nyílik arra, hogy továbbra is a program szintjén nyújtsanak pénzügyi hozzájárulást. Emellett lehetőségük lesz arra, hogy a pénzügyi hozzájárulást közvetlenül ugyanazon projekt egy másik résztvevőjének utalják át a két fél által kölcsönösen elfogadott szabályokkal (a konzorciumi megállapodással) összhangban, az alkalmazandó jogi keretnek [(átutalás BIC-tagoktól a BIC-nek) és (pénzügyi átutalások a BIC-tagoktól a projekt kedvezményezettjeinek)], a nemzeti jogszabályoknak és a szokásos számviteli gyakorlatoknak megfelelően. A BIC lesz felelős azért, hogy beszámoljon a kapott pénzügyi hozzájárulások összegéről. |
3.9. |
A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás támogatási megállapodásának mintája ennek megfelelően kerül módosításra. Megjegyzendő, hogy a vizsgált módosítási javaslat nincs hatással az alapvető jogok védelmére, és nincsenek költségvetési vonzatai sem. Úgy tekinthető, hogy a költségvetés csökkentése a tudományos köröket és az érintett kkv-kat sújtaná, mert az Európai Unió részéről érkező hozzájárulás elsősorban kutatási és innovációs tevékenységekre van fenntartva. |
3.10. |
A módosítás teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Magyarázó dokumentumra nincs szükség. |
Kelt Brüsszelben, 2017. április 27-én.
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke
Georges DASSIS
(1) KAP – a közös agrárpolitika, az uniós erdőgazdálkodási stratégia, CFP – a közös halászati politika, az Európa 2020 stratégia, az EU körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terve, 50 európai kutatási térség hálózata és három közös programozási kezdeményezés.
(2) COM(2012) 60 final: Innováció a fenntartható növekedésért: Az európai biogazdaság; COM(2014) 14 final: Az európai ipar „reneszánszáért”; COM(2013) 494 final: Köz-magán társulások a „Horizont 2020” keretprogramban: az európai innováció és növekedés ösztönzésének hatékony eszköze; COM(2012) 79 final: „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerség.