EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0631
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Council Regulation (EC) No 1234/2007 as regards the regime of the single payment scheme and support to vine-growers
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása tekintetében történő módosításáról
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása tekintetében történő módosításáról
/* COM/2011/0631 végleges - 2011/0285 (COD) */
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása tekintetében történő módosításáról /* COM/2011/0631 végleges - 2011/0285 (COD) */
INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A Bizottság 2014–2020 közötti időszakra
szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata[1] meghatározza a közös
agrárpolitika (KAP) költségvetési keretét és fő irányvonalait. Ennek
alapján a Bizottság a KAP jogi keretét a 2014–2020 közötti időszakra
vonatkozóan kijelölő rendeleteket, valamint az e politika alakulásával
kapcsolatos lehetséges forgatókönyveket bemutató hatásvizsgálatot terjeszt
elő. A reformra irányuló jelenlegi javaslatok „A
KAP jövője 2020-ig” című bizottsági közleményen[2] alapulnak, amely átfogó
szakpolitikai alternatívákat vázolt fel a mezőgazdaságot és a vidéki
térségeket érintő jövőbeli kihívások megválaszolására, valamint a KAP
célkitűzéseinek, azaz 1) a fenntartható élelmiszer-termelésnek, 2) a természeti
erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásnak és az éghajlatváltozás
elleni fellépésnek, valamint 3) a kiegyensúlyozott területi fejlődésnek az
elérése érdekében. A közleményben szereplő reformjavaslatok mind az
intézményközi vita[3],
mind a hatásvizsgálat keretében az érdekelt felekkel folytatott konzultáció
során széles körű támogatásra találtak. A folyamat során világossá vált, hogy
ösztönözni kell az erőforrás-hatékonyságot, hiszen ezáltal teremthető
meg az uniós mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén – az Európa 2020
stratégiával összhangban – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés,
miközben a KAP-ot továbbra is két olyan pillér köré célszerű szervezni,
amelyek egymást kiegészítő eszközökkel ugyan, de ugyanazon
célkitűzések megvalósítására irányulnak. Az első pillér tartalmazza a
mezőgazdasági termelőknek éves szinten alapvető
jövedelemtámogatást biztosító közvetlen kifizetéseket és piaci intézkedéseket,
valamint a konkrét piaci zavarok esetén nyújtandó támogatást, a második pillér
pedig a vidékfejlesztést, amelynek esetében a tagállamok közös keretrendszer
alapján többéves programokat dolgoznak ki és társfinanszíroznak[4]. Az egymást követő reformok révén a KAP a
termelők jövedelemtámogatásának biztosítása mellett fokozta a
mezőgazdaság piacorientáltságát, a környezetvédelmi követelmények
szorosabban beépültek a mezőgazdasági szakpolitikába, valamint
megnőtt a vidékfejlesztési támogatások jelentősége, amelyek immár a
vidéki térségek fejlesztésére irányuló integrált szakpolitikai eszközt
jelentenek. E reformfolyamat hatására ugyanakkor a támogatások tagállamok
közötti jobb elosztása, valamint a környezetvédelmi kihívások megoldását
szolgáló intézkedések célirányosabbá tétele és az egyre erősödő piaci
ingadozások jobb kezelése iránti igény is megmutatkozott. Eddig a reformok főleg magát a
mezőgazdaságot érintő kihívásokra, így például a nagymértékű
termékfeleslegek levezetésére vagy az élelmiszer-biztonsági válságok kezelésére
kerestek megoldásokat, és e megoldások később uniós és nemzetközi szinten
is hasznos eszközül szolgáltak az EU számára. Napjaink legtöbb kihívása azonban
olyan tényezőkre vezethető vissza, amelyek kívül esnek a
mezőgazdaság területén, és ennélfogva átfogó politikai választ igényelnek. A mezőgazdasági termelők jövedelmi
helyzete továbbra is nehéz marad, mivel több kockázattal, a termelékenység
csökkenésével, valamint a ráfordítási árak növekedése miatti árpréssel kell
szembenézniük; ezért továbbra is fenn kell tartani a jövedelemtámogatást,
valamint meg kell erősíteni a kockázatok és a válsághelyzetek kezelésére
irányuló eszközöket. Az erős lábakon álló mezőgazdaság
nélkülözhetetlen az uniós élelmiszeripar és a globális élelmezésbiztonság
szempontjából. A mezőgazdaság területén és a vidéki
térségekben ezzel egyidejűleg fokozni kell az erőfeszítéseket az
Európa 2020 menetrend részét képező ambiciózus éghajlatvédelmi és
energiaügyi célkitűzések, valamint a biológiai sokféleségre vonatkozó
stratégia megvalósítása érdekében. A mezőgazdasági termelőknek, akik
az erdészeti gazdálkodókkal együtt a földek fő kezelői, támogatásra
lesz szükségük a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések
elérését leginkább elősegítő művelési rendszerek és eljárások
alkalmazásában és fenntartásában, mivel a piaci árak nem tükrözik e közjavak
biztosítását. Különösen fontos továbbá a vidéki térségekben rejlő
különböző potenciálok lehető legjobb kihasználása, hiszen ez
hozzájárul az inkluzív növekedéshez és kohézióhoz. A jövőbeli KAP éppen ezért nem csupán az
uniós gazdaság jóllehet lényeges, de kis részterületével foglalkozó politika
lesz, hanem az élelmezésbiztonság, a környezetvédelem és a területi egyensúly
szempontjából is stratégiai fontosságú politika. Ebben rejlik egy valóban közös
politika uniós hozzáadott értéke: a korlátozott költségvetési forrásokat a
lehető leghatékonyabban képes felhasználni úgy, hogy közben EU-szerte
biztosítja a mezőgazdaság fenntarthatóságát, az éghajlatváltozás és egyéb
fontos, határokon átnyúló problémák kezelését, valamint a tagállamok közötti
szolidaritás erősítését, ugyanakkor a helyi igények figyelembevétele
érdekében a végrehajtás során kellő rugalmasságot biztosít. A többéves pénzügyi keretre vonatkozó
javaslatban meghatározott keret előirányozza a KAP kétpilléres
szerkezetének fenntartását, miközben a költségvetési források névértékét
mindkét pillér esetében a 2013. évi szinten tartja és egyértelműen a
fő uniós prioritások terén elérendő eredmények teljesítését helyezi a
középpontba. A javaslat szerint a közvetlen kifizetéseknek a fenntartható
termelés elősegítésére kell irányulniuk, és ennek érdekében az e célra
rendelkezésre álló költségvetési források 30%-át az éghajlat és a környezet
szempontjából előnyös, kötelező intézkedésekre kell szánni. A
kifizetések mértékét célszerű fokozatosan egymáshoz közelíteni és a
jelentős kifizetésben részesülő kedvezményezettek esetében
fokozatosan maximalizálni kell a kifizetéseket. A vidékfejlesztést más uniós,
megosztott irányítású alapokkal együtt egy olyan közös stratégiai keretbe
indokolt belefoglalni, amely eredményorientáltabb és amelyre egyértelműbb
és megfelelőbb előzetes feltételek vonatkoznak. Végezetül a KAP
finanszírozását a piaci intézkedések tekintetében a többéves pénzügyi keret
mellett két másik eszközzel is kívánatos erősíteni: 1) egy válsághelyzetek
kezelésére szolgáló vésztartalékkal és 2) az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap alkalmazási körének kibővítésével. Mindezek alapján a 2014–2020-as időszakra
vonatkozóan a KAP jogi keretének főbb elemeit a következő rendeletek
tartalmazzák: –
a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási
rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott
közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a közvetlen kifizetésekről
szóló rendelet); –
a mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az
egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) irányuló javaslat (az
egységes közös piacszervezésről szóló rendelet); –
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti
és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a vidékfejlesztésről szóló
rendelet); –
a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi
rendeletre irányuló javaslat (horizontális rendelet); –
a mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására
vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló
javaslat; –
a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a
mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013.
évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat; –
az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az egységes
támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása tekintetében
történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre
irányuló javaslat. A vidékfejlesztésről szóló rendelet a
Bizottság által 2011. október 6-án előterjesztett azon javaslatra épül,
amely az összes alapnak egy közös stratégiai kereten belül történő
működtetésére vonatkozó szabályokat határozza meg[5]. Egy további rendelet készül a
leginkább rászoruló személyeknek szóló programról, amelyre vonatkozóan a
pénzeszközök jelenleg a többéves pénzügyi keret egy másik fejezetében
találhatóak. Ezenkívül az Európai Unió Bírósága által
felvetett kifogások figyelembevételével jelenleg zajlik a kedvezményezettekre
vonatkozó információk közzétételével kapcsolatos új szabályok kidolgozása, hogy
a kedvezményezetteknek a személyes adatok védelméhez fűződő joga
a lehető leginkább összeegyeztethető legyen az átláthatóság elvével. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT A jelenlegi politikai keret értékelésére,
valamint a jövőbeli kihívások és igények vizsgálatára támaszkodva a
hatásvizsgálat három lehetséges forgatókönyv hatásait értékeli és hasonlítja
össze. Mindez egy szolgálatközi csoport által irányított, 2010 áprilisában
kezdődött hosszú folyamat eredménye, amelynek során mélyreható mennyiségi
és minőségi elemzésre került sor: többek között a 2020-ig terjedő
időszak tekintetében a mezőgazdasági piacokra és bevételekre
vonatkozó középtávú előrejelzések formájában referenciahelyzet került
meghatározásra, valamint a különböző szakpolitikai lehetőségek által
az ágazat gazdaságára gyakorolt hatásokat szemléltető modell került
kidolgozásra. A hatásvizsgálatban ismertetett három
forgatókönyv a következő: 1) kiigazítás: ez a forgatókönyv megtartja a
jelenlegi politikai keretet, ugyanakkor megoldást keres annak legnagyobb
hiányosságaira, például a közvetlen kifizetések elosztásának a kérdésére; 2)
integráció: ez a forgatókönyv fontos politikai változásokkal számol, így a közvetlen
kifizetések célirányosabbá tételével és „kizöldítésével”, a vidékfejlesztési
politikának a többi uniós szakpolitikával való jobb összehangolásával és
stratégiai irányultságának erősítésével, valamint a termelők közötti
együttműködés szélesebb körű alkalmazását lehetővé tevő
jogalap-szélesítéssel; 3) hangsúlyváltás: ez a forgatókönyv kizárólag
környezetvédelmi szempontok mentén történő szakpolitikai hangsúlyváltást
jelent, amelynek keretében a közvetlen kifizetések fokozatosan megszűnnek,
feltételezve, hogy a termelési kapacitás támogatás nélkül fenntartható,
valamint hogy a vidéki területek társadalmi-gazdasági igényeit más
szakpolitikák is ki tudják szolgálni. Tekintettel a gazdasági válságra és a
közfinanszírozásra nehezedő nyomásra, amelyre válaszul az EU kidolgozta az
Európa 2020 stratégiát és a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot, a
három forgatókönyv eltérő fontosságot tulajdonít a versenyképesebb és
fenntarthatóbb mezőgazdasággal rendelkező dinamikus vidéki térségek
megteremtését célzó jövőbeli KAP három politikai célkitűzésének. Az
Európa 2020 stratégiával – különösen a forráshatékonyság tekintetében – való
jobb összhang megteremtése érdekében egyre fontosabb lesz, hogy a kutatás, a
tudásmegosztás, valamint (többek között a mezőgazdasági termelékenységgel
és fenntarthatósággal kapcsolatos európai innovációs partnerség keretében) az
együttműködés és az innováció ösztönzése révén növekedjen a
mezőgazdasági termelékenység. Ugyan az uniós mezőgazdasági politikára
már nem jellemző kereskedelemtorzító politikai környezet, az ágazatra
azonban várhatóan további teher fog nehezedni a – különösen a dohai fejlesztési
menetrend, illetve az EU-Mercosur szabadkereskedelmi megállapodás keretében –
folytatódó liberalizáció következtében. A hatásvizsgálat keretében folytatott
konzultáció során előnyben részesített szempontok figyelembevételével
három politikai forgatókönyv került kidolgozásra. Az érdekeltek 2010. november 23.
és 2011. január 25. között nyújthatták be észrevételeiket, valamint 2011. január
12-én tanácsadó bizottság került összehívásra. A főbb következtetések
összefoglalva a következők[6]: –
Az érintettek körében széles egyetértés uralkodik
abban a tekintetben, hogy a jövő kihívásainak kezeléséhez, azaz az
élelmezésbiztonságnak, a természeti erőforrásokkal való fenntartható
gazdálkodásnak és a kiegyensúlyozott területi fejlődésnek az elérése
érdekében két pillér köré szerveződő, erős KAP-ra van szükség. –
A legtöbb megkérdezett úgy véli, hogy a KAP-nak
piac- és árstabilizáló szerepet kellene betöltenie. –
Az érintettek véleménye megoszlik a támogatások
irányultságát (különösen a közvetlen támogatások újraelosztását és a kifizetések
maximalizálását) illetően. –
Egyetértés van a tekintetben, hogy az
éghajlatváltozás elleni fokozott küzdelem és a nagyobb környezeti teljesítmény
megvalósításában, amely az Unió társadalmának javát szolgálja, mindkét pillér
fontos szerepet játszhat. Habár számos termelő úgy gondolja, hogy ez mára
már megvalósult, a szélesebb közönség azon a véleményen van, hogy az I. pillérhez
tartozó kifizetések felhasználásának hatékonyságát növelni lehetne. –
A megkérdezettek azt szeretnék, ha a jövőben
bekövetkező növekedés és fejlődés kiterjedne az EU egészére,
beleértve a kedvezőtlen helyzetű térségeket is. –
Több válaszadó hangsúlyozta, hogy a KAP-ot össze
kellene vonni más, így a környezetvédelmi, egészségügyi, kereskedelemi vagy
fejlesztési szakpolitikákkal. –
A megkérdezettek szerint a KAP az innováció, a
versenyképes vállalkozások fejlesztése, valamint a közjavak uniós polgárok
számára való biztosítása révén illeszkedhet az Európa 2020 stratégiához. Ennek megfelelően a hatásvizsgálat során
összehasonlításra került a három lehetséges politikai forgatókönyv: A hangsúlyváltással számoló forgatókönyv
nyomán a termelés a leginkább költséghatékony területekre és a
legjövedelmezőbb ágazatokba helyeződne át, és ezáltal felgyorsulna a
mezőgazdasági ágazat strukturális kiigazítása. Bár a környezetvédelem
finanszírozásában jelentős növekedés következne be, az ágazat ugyanakkor a
piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának korlátozása következtében nagyobb
kockázatnak lenne kitéve. Ezentúl jelentős társadalmi és környezeti
költségek keletkeznének, mivel a kevésbé versenyképes területeken
számottevő jövedelemcsökkenés és környezetkárosodás következne be, hiszen
ebből a politikai alternatívából hiányzik a kölcsönös megfeleltetési
követelményekhez kötött közvetlen kifizetések multiplikátor hatása. A lehetőségek skálájának másik végén a
kiigazításra irányuló forgatókönyv áll, amely a leginkább lehetővé tenné a
szakpolitikai folytonosságot és egyben korlátozott, mindazonáltal érezhető
javulást eredményezne mind a mezőgazdaság versenyképessége, mind a
környezeti teljesítmény terén. Ugyanakkor komoly kétségek merülnek fel azt
illetően, hogy a szóban forgó forgatókönyv képes-e megfelelően
kezelni a mezőgazdaság hosszú távú fenntarthatósága szempontjából is
meghatározó, az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos nagy
jövőbeli kihívásokat. Az integrációra irányuló forgatókönyv a
közvetlen kifizetések célirányosabbá tétele és „kizöldítése” révén úttörő
megközelítést alkalmaz. Az értékelés tanúsága szerint van lehetőség
környezetbarátabb mezőgazdaság kialakítására úgy, hogy az a termelők
számára ésszerű költségekkel járjon, habár egyes adminisztratív terhek nem
kerülhetők el. A vidékfejlesztés szintén új lendületet kaphat, feltéve,
hogy a tagállamok és régiók hatékony módon tudnak élni az új
lehetőségekkel, valamint a közös stratégiai keret és más uniós alapok nem
hatnak az I. pillérhez kapcsolódó szinergiákkal szemben, illetve nem gyengítik
a vidékfejlesztésre jellemző sajátos erősségeket. Megfelelő
egyensúly elérése mellett ez a forgatókönyv alkalmas a leginkább arra, hogy
választ adjon a mezőgazdaság és a vidéki területek hosszú távú
fenntarthatóságának kérdésére. Mindezek alapján a hatásvizsgálat arra a következtetésre
jutott, hogy az integrációra irányuló forgatókönyv képes a
legkiegyensúlyozottabb módon fokozatosan összhangba hozni a KAP-ot az Unió
stratégiai célkitűzéseivel, és ez az egyensúly a jogalkotási javaslatok
egyes elemeinek átültetésében is kifejezésre jut. Ki kell alakítani továbbá egy
olyan értékelési keretet, amely szakpolitikai célkitűzésekhez kötött közös
mutatók segítségével méri a KAP teljesítményét. Az egyszerűsítés a teljes folyamat során
fontos szempont volt, amelyet kívánatos többféle módon, például a kölcsönös
megfeleltetés és a piaci eszközök ésszerűsítése vagy a mezőgazdasági
kistermelők támogatási rendszerének kialakítása révén tovább fokozni.
Ezenkívül a közvetlen kifizetések „kizöldítését” ajánlatos oly módon kialakítani,
hogy az adminisztratív terhek, köztük az ellenőrzési költségek, a
lehető legalacsonyabb szinten maradjanak. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat célszerűnek tartja a KAP
jelenlegi kétpilléres szerkezetének megőrzését: az I. pillérbe tartozó
általános érvényű éves kötelező intézkedéseket a II. pillér többéves
programozási megközelítésmódjának keretében olyan nem kötelező
intézkedéseknek célszerű kiegészíteniük, amelyek jobban illeszkednek a
tagállami és regionális sajátosságokhoz. A közvetlen kifizetések rendszerének újratervezése
ugyanakkor a II. pillérhez kapcsolódó szinergiák jobb kihasználására irányul, a
II. pillér maga pedig – az egyéb uniós, megosztott irányítású alapokkal való
jobb összehangolás érdekében – közös stratégiai keret részét képezi. Ennek alapján megmarad a négy alapvető
jogi eszközből álló jelenlegi szerkezet is, habár a finanszírozásról szóló
rendelet hatálya bővül oly módon, hogy a közös rendelkezések bekerülnek a
mostantól horizontális rendeletnek nevezett rendeletbe. E javaslatok összhangban állnak a szubszidiaritás
elvével. A KAP valóban közös politika: az EU és a tagállamok megosztott
hatáskörébe tartozik, amelynek irányítása a fenntartható és sokrétű
mezőgazdaság EU-szerte történő megőrzése céljából uniós szinten
történik az éghajlatváltozáshoz hasonló, több tagállamot érintő fontos
kérdések figyelembevételével és a tagállamok közötti szolidaritás
erősítésével. Az élelmezésbiztonságot, a környezetet és a területi
egyensúlyt érintő jövőbeli nagy kihívások tükrében a KAP továbbra is
stratégiai jelentőségű szakpolitika marad, amely lehetővé teszi
a politikai kihívások minél eredményesebb kezelését és a költségvetési források
lehető leghatékonyabb felhasználását. A javaslat értelmében továbbá
megmarad az eszközök eddigi kétpilléres szerkezete, hiszen ez nagyobb
rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a helyi sajátosságaikhoz jobban
illeszkedő megoldások kialakításában és a második pillér
társfinanszírozásában. Ezzel egyidejűleg a szakpolitika jobban fog
igazodni az Európa 2020 stratégiához (és többek között a többi uniós alapot
magában foglaló közös kerethez), valamint számos tekintetben javul és
egyszerűsödik. Végezetül a hatásvizsgálat keretében elvégzett elemzés
egyértelműen kimutatta, mekkora költségeket generálna az intézkedések
elmaradása az okozott negatív gazdasági, környezeti és társadalmi
következményeknél fogva. Az egységes közös piacszervezésről szóló
jelenlegi rendelet e módosítása értelmében a szőlőtermesztők
támogatására irányuló intézkedés véglegesen átkerül az egységes támogatási
rendszerbe. A tagállamoknak 2012. december 1-jéig, 2014-től
kezdődő hatállyal kell dönteniük. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A többéves pénzügyi keretről szóló
javaslat értelmében az uniós költségvetésből továbbra is jelentős
rész szolgál a mezőgazdaság, e stratégiai jelentőségű közös
politika finanszírozására. A javaslat szerint ezért a KAP-nak a 2014–2020
közötti időszakra rendelkezésre álló, az első pillérhez utalt (folyó
árakon) 317,2 milliárd EUR, valamint a második pillérhez utalt 101,2 milliárd
EUR előirányzatokat fő tevékenységeire kell összpontosítania. Az első és második pillérhez tartozó
forrásokat további 17,1 milliárd EUR egészíti ki, amelyből a többéves
pénzügyi keret egyéb jogcímei alatt 5,1 milliárd EUR a kutatásra és
innovációra, 2,5 milliárd EUR az élelmiszer-biztonságra és 2,8 milliárd EUR a
leginkább rászoruló személyek élelmiszer-támogatására irányul, továbbá a
többéves pénzügyi kereten kívül 3,9 milliárd EUR található a mezőgazdasági
ágazatot érintő válságokra képzett új tartalékban és legfeljebb 2,8 milliárd
EUR az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapban, vagyis a 2014–2020 közötti
időszakban összesen 435,6 milliárd EUR áll rendelkezésre. A támogatások tagállamok közötti elosztását
illetően a javaslat azt indítványozza, hogy minden olyan tagállam esetében,
amelynek közvetlen kifizetései nem érik el az uniós átlag 90%-át, a különbség
egyharmada kerüljön kipótlásra. A közvetlen kifizetésekre vonatkozó rendeletben
a nemzeti korlátok ennek alapján kerülnek meghatározásra. A vidékfejlesztési támogatás elosztása a
politikai célkitűzésekhez kötődő objektív kritériumok alapján, a
jelenlegi elosztás figyelembevételével történik. Ahogy már jelenleg is, a
kevésbé fejlett régióknak indokolt továbbra is magasabb társfinanszírozási
rátával rendelkezniük, amely egyes intézkedésekre – tudásmegosztás,
termelői csoportok, együttműködés, Leader stb. – szintén
alkalmazandó. A javaslat a pillérek közötti
átcsoportosítások tekintetében bizonyos fokú (a közvetlen kifizetések 5%-áig
terjedő) rugalmasságot vezet be: az első pillérből a másodikba
való átcsoportosítás révén a tagállamok megerősíthetik vidékfejlesztési
politikájukat, míg a második pillérből az elsőbe való
átcsoportosítással azok a tagállamok élhetnek, amelyekben a közvetlen
kifizetések szintje nem éri el az uniós átlag 90%-át. A KAP-reformra vonatkozó javaslatok pénzügyi
hatását részletesen a javaslatokat kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza. 2011/0285 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az
egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása
tekintetében történő módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2)
bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[7], rendes jogalkotási eljárás keretében[8], mivel: (1)
A mezőgazdasági piacok közös szervezésének
létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi
rendelkezésekről szóló, 2007. szeptember 22-i 1234/2007/EK tanácsi
rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”)[9] 103o. cikke értelmében a
tagállamok az egységes támogatási rendszer keretében termeléstől
függetlenített támogatást nyújthatnak a szőlőtermesztőknek. Több
tagállam élt ezzel a lehetőséggel, ami mutatja a szóban forgó intézkedés
hasznosságát. (2)
Ugyanakkor az, hogy a tagállamok évente egyszer módosíthatják
a támogatási programokat, többek között az egységes támogatási rendszer számára
megállapított uniós költségvetési részt, valamint, hogy a támogatási programok
időtartama öt év, miközben az egységes támogatási rendszer keretében a
támogatási jogosultságok határozatlan időre szólnak, adminisztratív és
költségvetési terheket okozott, különösen az egységes támogatási rendszerhez
rendelt pénzeszközök nyomon követése tekintetében. (3)
A szóban forgó intézkedés kezelésének
egyszerűsítése érdekében indokolt az intézkedésnek végleges formát adni,
annak figyelembevételével, hogy az intézkedést továbbra is az egységes
támogatási rendszer keretében célszerű alkalmazni. (4)
Az 1234/2007/EK rendeletet ezért ennek
megfelelően módosítani kell, ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: 1. cikk
Az 1234/2007/EK rendelet 103o. cikke
helyébe a következő szöveg lép: „103o. cikk
Az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők
támogatása (1) A tagállamok 2012. december 1-jéig
dönthetnek arról, hogy 2014-től a 73/2009/EK rendelet III. címének 1.
fejezetében meghatározott támogatási jogosultság biztosításával támogatásban
részesítik-e a szőlőtermesztőket. Ha az első albekezdésben említett támogatás
összege meghaladja a 2013. évre rendelkezésre álló összeget, az érintett
tagállam a különbséget a 73/2009/EK rendelet III. címe 1. fejezetében
meghatározott támogatási jogosultságok szőlőtermesztők részére
történő biztosítására használják az említett rendelet IX. mellékletének C.
pontja szerint. (2) Az (1) bekezdésben említett
támogatás nyújtását tervező tagállamok támogatási programjaikban
előirányozzák a szóban forgó támogatást a 103k. cikk (3) bekezdésének
megfelelően. (3) Az (1) bekezdésben említett,
már eszközölt támogatás: a) véglegesen az egységes támogatási
rendszer keretein belül marad, és többé nem áll rendelkezésre a 103k. cikkének
(3) bekezdése alapján a 103p–103y. cikkben felsorolt intézkedések céljából. b) a támogatási programokban arányosan
csökkenti a 103p–103y. cikkben felsorolt intézkedések céljából rendelkezésre
álló pénzeszközöket.” 2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, Az Európai Parlament
részéről a Tanács részéről az elnök az
elnök
JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe
- Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe
tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők
részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok
közös szervezésének létrehozásáról (az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelet); - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika
finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a
mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013.
évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok
közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések
megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek
az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása
tekintetében történő módosításáról.
1.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[10]
Szakpolitikai
terület, 2. fejezet, 05. cím
1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa (a 2013 utáni KAP
jogszabályi kerete)
x A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti
projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre
irányul[11]
x A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul x A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések
Az
uniós mezőgazdaság és vidékfejlesztés – az Európa 2020 stratégiával
összhangban álló – intelligens, fenntartható és inkluzív növekedését célzó
erőforrás-hatékonyság érdekében a KAP célkitűzései a következők: –
fenntartható élelmiszer-termelés; –
a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az
éghajlatváltozás elleni fellépés; –
kiegyensúlyozott területi fejlődés.
1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)
A 05. címhez kapcsolódó konkrét célkitűzések: 1. sz. konkrét célkitűzés: Környezeti
közjavak előállítása 2. sz. konkrét célkitűzés: Termelési
nehézségek ellensúlyozása a hátrányos természeti adottságú területeken 3. sz. konkrét célkitűzés: Az
éghajlatváltozás mérséklését és az alkalmazkodást elősegítő
intézkedések 4. sz. konkrét célkitűzés: Az
uniós költségvetés (KAP) kezelése a magas színvonalú pénzügyi irányításnak
megfelelően A 05 02. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzés – A
mezőgazdasági piacokon történő intervenciók: 5. sz. konkrét célkitűzés: A
mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozása és az
élelmiszer-ellátási lánc értéktermeléséből való részesedésének növelése A 05 03. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzés – Közvetlen
támogatások: 6. sz. konkrét célkitűzés: Hozzájárulás
a gazdaságok jövedelméhez és a jövedelemingadozás mérséklése A 05 04. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzések –
Vidékfejlesztés: 7. sz. konkrét célkitűzés: A
környezetbarát növekedés serkentése innováció révén 8. sz. konkrét célkitűzés: A
vidéki foglalkoztatás támogatása és a vidéki területek társadalmi szerkezetének
fenntartása 9. sz. konkrét célkitűzés: A
vidéki gazdaság helyzetének javítása és a diverzifikáció előmozdítása 10. sz. konkrét célkitűzés: A
gazdálkodási rendszerekben a szerkezeti diverzitás lehetővé tétele
1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)
A
jelenlegi szakaszban nem lehet számszerű célokat meghatározni a
hatásmutatókra vonatkozóan. Bár a szakpolitika képes egy adott irányba hatni, a
mutatók által mért széleskörű gazdasági, környezeti és társadalmi
eredményeket végső soron számos külső tényező is befolyásolja,
amelyek – a jelenlegi tapasztalatok szerint – számottevővé és
kiszámíthatatlanná váltak. Jelenleg további elemzés folyik, amely a 2013 utáni
időszakra készül el. A
közvetlen kifizetések tekintetében a tagállamoknak korlátozott mértékben
lehetőségük lesz dönteni a közvetlen kifizetések rendszerein belüli egyes
elemek végrehajtásáról. A
vidékfejlesztés esetében a várható eredmények és hatás a tagállamok által a
Bizottságnak benyújtandó vidékfejlesztési programoktól függ. A tagállamokat
felkérik arra, hogy programjaikban határozzanak meg célokat.
1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók
A
javaslatok egységes monitoring- és értékelési keret kidolgozását írják elő
a közös agrárpolitika teljesítményének mérése céljából. A keret magában
foglalja a KAP-intézkedések – különösen a közvetlen kifizetések, a piaci
intézkedések, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés
alkalmazása – nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó valamennyi
eszközt. E
KAP-intézkedések hatását a következő célkitűzésekkel összefüggésben
kell mérni: a) fenntartható
élelmiszer-termelés, középpontban a mezőgazdasági termelők
jövedelmével, a mezőgazdaság termelékenységével és az árstabilitással; b) a
természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az
éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást
okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj- és
vízgazdálkodással; c) kiegyensúlyozott
területi fejlődés, középpontban a vidékfejlesztéssel, a növekedés
előmozdításával és a szegénység visszaszorításával a vidéki területeken. A
Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az említett
célkitűzésekhez és területekhez kapcsolódó konkrét mutatókat. Emellett
a vidékfejlesztés terén a javaslat megerősített közös monitoring- és
értékelési rendszert tartalmaz. E rendszer céljai a következők: a) a
vidékfejlesztési politika terén elért előrelépés és eredmények bemutatása
és a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó intézkedések hatásának,
eredményességének és hatékonyságának, valamint jelentőségének értékelése,
b) hozzájárulás a vidékfejlesztés célzottabb támogatásához és c) a nyomon
követéshez és értékeléshez kapcsolódó közös tanulási folyamat támogatása. A
Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza a szakpolitikai
prioritásokhoz kapcsolódó közös mutatók listáját.
1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)
A
KAP-ra vonatkozó – az Európa 2020 stratégiában az európai vidéki területekre vonatkozóan
meghatározott célok közvetlen átültetését jelentő – többéves stratégiai
célkitűzések megvalósítása, valamint a Szerződés megfelelő
előírásainak teljesítése érdekében a javaslatok célja, hogy jogszabályi
keretet határozzanak meg a közös agrárpolitika 2013 utáni időszakára.
1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték
A
jövőbeli KAP nem csupán az uniós gazdaság egy kicsi, bár lényeges részével
foglalkozó szakpolitika lesz, hanem stratégiai jelentőséggel bír az
élelmezésbiztonság, a környezet és a területi egyensúly szempontjából is. Így a
KAP – igazi közös szakpolitikára jellemző módon – a leghatékonyabban
használja ki a korlátozott költségvetési erőforrásokat a fenntartható
mezőgazdaságnak az Unió egész területén történő megőrzése
céljából, valamint a több országra kiterjedő olyan fontos kérdések
kezelése érdekében, mint például az éghajlatváltozás és a tagállamok közötti
szolidaritás erősítése. Ahogy
az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági közlemény[12] megállapítja, a KAP
eredendően európai dimenziójú szakpolitika. A tagállamok ahelyett, hogy 27
különböző mezőgazdasági szakpolitikát és költségvetést vinnének,
összevonják erőforrásaikat és egyetlen európai szakpolitikát hajtanak
végre egyetlen európai költségvetésből. Ebből természetszerűleg
adódik, hogy a KAP jelentős részét teszi ki az uniós költségvetésnek.
Mindazonáltal hatékonyabb és gazdaságosabb, mint a koordinálatlan tagállami
megközelítések összessége.
1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága
A
jelenlegi szakpolitikai keret értékelése alapján került sor az érdekelt
felekkel folytatott kiterjedt konzultációra, a jövőbeli kihívások és
szükségletek elemzésére és átfogó hatásvizsgálat elvégzésére. A jogalkotási
javaslatokat kísérő hatásvizsgálatban és indokolásban további részletek
találhatók.
1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel
A
jelen pénzügyi kimutatás tárgyát képező jogalkotási javaslatokat az
egységes keretrendeletre vonatkozó javaslat szélesebb összefüggésében kell
vizsgálni, amely a közös stratégiai finanszírozási keretet jelentő
alapokra (EMVA, ERFA, ESZA, Kohéziós Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati
Alap) vonatkozó egységes szabályokat tartalmaz. A keretrendelet nagymértékben
hozzájárul az adminisztratív teher csökkentéséhez, az uniós alapok hatékony
módon történő felhasználásához és az egyszerűsítés gyakorlati
megvalósításához. Ez alátámasztja az említett alapok és az ezeket az alapokat
is érintő jövőbeli partnerségi szerződések közös stratégiai
keretéhez kapcsolódó új koncepciókat. A
létrehozandó közös stratégiai keret az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit
és prioritásait az EMVA-ra, az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az
Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó prioritásokká formálja, ami
biztosítani fogja a közös célkitűzések megvalósítását célzó alapok
integrált felhasználását. A
közös stratégiai keret a megfelelő uniós szakpolitikákkal és eszközökkel
való koordinációt szolgáló mechanizmusokat is megállapít. Emellett
a KAP-ot illetően jelentős szinergia és egyszerűsítés
érhető el a közös agrárpolitika első (EMGA) és második (EMVA)
pillérére vonatkozó irányítási és ellenőrzési előírások
harmonizálásával és egymáshoz igazításával. Fenn kell tartani az EMGA és az
EMVA közötti szoros kapcsolódást és a tagállamokban már meglévő struktúrákat.
1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
x A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik (a közvetlen kifizetések rendszerére, a
vidékfejlesztésre és az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó rendelettervezetek
esetében) –
x A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014.01.01.
– 2020.12.31. –
x A következő többéves pénzügyi keret
időszakára vonatkozó pénzügyi hatás. A vidékfejlesztés esetében 2023-ig
van hatása a kifizetésekre. x A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik (az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelettervezet és a horizontális rendelet esetében). –
Végrehajtás 2014-től.
1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)[13]
x Centralizált irányítás közvetlenül a
Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: –
¨ végrehajtó ügynökségek –
¨ a Közösségek által létrehozott szervek[14] –
¨ tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek –
¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek x Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg) Megjegyzések A jelenlegi
helyzethez képest nincs lényeges változás, vagyis a KAP reformjához kapcsolódó
jogalkotási javaslatok által érintett kiadások nagy részének kezelése a
tagállamokkal folytatott megosztott irányítás mellett történik majd.
Mindazonáltal egy rendkívül kis rész a Bizottság centralizált közvetlen
irányítása alá fog tartozni.
2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések
A
KAP nyomon követése és értékelése tekintetében a Bizottság négyévente jelentést
terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, az első jelentést
legkésőbb 2017 végéig kell benyújtania. Ezt
a KAP valamennyi területére vonatkozó különös rendelkezések egészítik ki,
különböző átfogó jelentéstételi és értesítési követelményekkel, amelyeket
végrehajtási szabályokban kell meghatározni. A
vidékfejlesztést illetően előírások szabályozzák majd a programok
szintjén végrehajtott nyomon követést is, amelyet összehangolnak a többi
alappal, és amely előzetes, időközi és utólagos értékelésekkel
kapcsolódik össze.
2.2.
Igazgatási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)
A
KAP-nak több mint hétmillió kedvezményezettje van, akik számos különböző –
részletes és időnként összetett jogosultsági kritériumokat tartalmazó –
támogatási rendszer keretében jutnak támogatáshoz. A
közös agrárpolitika területén a hibaarány csökkenése ma már tendenciának
tekinthető. Így a legutóbbi, 2 %-hoz közeli hibaarány megerősíti
az elmúlt évek általánosan pozitív értékelését. A cél az, hogy további
erőfeszítésekkel a hibaarány 2 %-alá csökkenjen.
2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)
A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat az
1290/2005/EK rendelettel létrehozott jelenlegi rendszer fenntartását és
megerősítését irányozza elő. Előírja a tagállami szintű –
az akkreditált kifizető ügynökségek köré szerveződő –
kötelező igazgatási struktúrát, az ügynökségek a 2.3. pontban
meghatározott elvek szerint felelősek a végső kedvezményezetteknél
végrehajtott ellenőrzésekért. Az egyes kifizető ügynökségek
vezetőinek minden évben vezetői megbízhatósági nyilatkozatot kell
tenniük, amely a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, a
belső ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére, valamint
a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozik. E három
szempontra vonatkozóan független auditszervnek kell véleményt adnia. A
Bizottság folytatja a mezőgazdasági kiadások kockázatalapú módszer
alkalmazásával történő auditját, annak biztosítása érdekében, hogy
ellenőrzései a legnagyobb kockázatot jelentő területekre
összpontosuljanak. Amennyiben ezek az auditok feltárják, hogy a felmerült
kiadások sértik az uniós jogszabályokat, a Bizottság a megfelelőségi
elszámolás keretében kizárja a szóban forgó összegeket az uniós
finanszírozásból. A
jogalkotási javaslatokat kísérő hatásvizsgálat 8. melléklete részletesen
elemzi az ellenőrzések költségeit.
2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre
vonatkozó intézkedések
A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat a
kifizető ügynökségek által az ellenőrzésekkel és szankciókkal
összefüggésben alkalmazandó jelenlegi részletes rendszer fenntartását és
megerősítését irányozza elő, amely egységes alapjellemzőket és
az egyes támogatási rendszerek jellegzetességeire szabott konkrét szabályokat
tartalmaz. Általánosságban a rendszerek a támogatási kérelmek 100 %-ának
teljes adminisztratív ellenőrzését, adott esetben egyéb adatbázisokkal
történő keresztellenőrzést, valamint az ügyletek minimális számára
vonatkozóan kifizetés előtti helyszíni ellenőrzést írnak elő, a
szóban forgó támogatási rendszerekhez kapcsolódó kockázattól függően. Ha
ezek a helyszíni ellenőrzések nagyszámú szabálytalanságot tárnak fel,
további ellenőrzéseket kell végrehajtani. Ebben az összefüggésben a
legfontosabb rendszer az integrált irányítási és ellenőrzési rendszer (IIER),
amely a 2010-es pénzügyi évben az EMGA és az EMVA keretében felmerült összes
kiadás körülbelül 80 %-ára kiterjedt. Azon tagállamok esetében, amelyek
megfelelően működő ellenőrzési rendszerekkel rendelkeznek
és a hibaarány alacsony, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
lehetővé tegye a helyszíni ellenőrzések számának csökkentését. Emellett
a jogszabálycsomag előirányozza a tagállamok számára a szabálytalanságok
és csalás megelőzését, feltárását és megszüntetését; hatékony, arányos és
visszatartó erejű szankciók kivetését az uniós jogszabályokkal vagy a
nemzeti joggal összhangban, valamint a szabálytalan kifizetések kamatokkal
együtt történő visszafizettetését A rendszer automatikus elszámolási
mechanizmust tartalmaz a szabálytalanságok kezelésére, ami biztosítja, hogy amennyiben
a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül,
vagy bírósági eljárás esetén nyolc éven belül nem kerül sor a
visszafizettetésre, a szóban forgó összegeket az érintett tagállam viselje. Ez
a mechanizmus komoly ösztönzést jelent a tagállamoknak a szabálytalan
kifizetések lehető leggyorsabb visszafizettetésére.
3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
A pénzügyi kimutatásban megjelölt összegek a
jelenlegi árakon és kötelezettségvállalásoknak megfelelően kerültek kifejezésre. A jogalkotási javaslatokból következő, az
alábbi táblázatokban található változások mellett a jogalkotási javaslatok
további, pénzügyi hatást nem jelentő változásokat vonnak maguk után. A jelenlegi szakaszban a 2014–2020 közötti
időszak egyik évére vonatkozóan sem lehet kizárni a pénzügyi fegyelem
alkalmazását. Ez azonban nem maguktól a reformjavaslatoktól függ, hanem más
tényezőktől, például a közvetlen támogatások végrehajtásától vagy a
mezőgazdasági piacok jövőbeli alakulásától. Ami a közvetlen támogatásokat illeti, az átmeneti
rendelkezésekről szóló javaslatban meghatározott, a 2014. évre (2013.
naptári év) vonatkozó, kiterjesztett nettó felső határok magasabbak, mint
a kísérő táblázatokban található, a közvetlen támogatásokhoz tartozó
összegek. Ennek a kiterjesztésnek az a célja, hogy biztosítsa a hatályos
jogszabályok további érvényesülését olyan forgatókönyv esetén, amikor az összes
egyéb elem változatlan marad, a költségvetési fegyelemre vonatkozó mechanizmus
esetleges alkalmazása szükségességének sérelme nélkül. A reformjavaslatok olyan rendelkezéseket
tartalmaznak, amelyek bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítanak a
tagállamoknak a vidékfejlesztéshez kapcsolódó közvetlen támogatások általuk
történő elosztása terén. Amennyiben a tagállamok a rugalmasság alkalmazása
mellett döntenek, ez az adott összegek szempontjából pénzügyi következményekkel
jár, amelyeket azonban a jelenlegi szakaszban nem lehet számszerűsíteni. A pénzügyi kimutatás nem veszi figyelembe a
válságalapok esetleges igénybevételét. Hangsúlyozni kell, hogy a piaci
intézkedésekkel összefüggő kiadások esetében figyelembe vett összegek azon
alapulnak, hogy nem kerül sor állami intervenció keretében történő
felvásárlásra, vagy egyéb, az egyes ágazatok válsághelyzetéhez kapcsolódó intézkedésekre.
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?
1. táblázat: A KAP összegei, beleértve a
többéves pénzügyi keretre (MFF) vonatkozó javaslatokban és a KAP reformjára
vonatkozó javaslatokban előirányzott kiegészítő összegeket millió EUR (jelenlegi árakon) Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 || || || || || || || || || || A többéves pénzügyi kereten belül || || || || || || || || || || 2. fejezet || || || || || || || || || || Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193 Becsült címzett bevétel || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704 P1 – Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (címzett bevételekkel együtt) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897 P2 – Vidékfejlesztés (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157 Összesen || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 1. fejezet || || || || || || || || || || CSF (közös strat. keret) – Mezőgazdasági kutatás és innováció || N.A. || N.A. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072 Leginkább rászoruló személyek || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 Összesen || N.A. || N.A. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889 3. fejezet || || || || || || || || || || Élelmiszer-biztonság || N.A. || N.A. || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450 || || || || || || || || || || A többéves pénzügyi kereten kívül || || || || || || || || || || Mezőgazdasági válságok esetére képzett tartalék || N.A. || N.A. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945 Európai Globalizációs Alap (EGF) || || || || || || || || || || ebből a mezőgazdaság számára rendelkezésre álló maximális összeg (5) || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 || || || || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || || || || || || || ÖSSZESEN – bizottsági javaslatok (MFF + MFF-en kívül) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156 ÖSSZESEN – MFF-javaslatok (a tartalék és az EGF kivételével) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393 Megjegyzések: (1) A már egyeztetett jogszabályi
módosítások figyelembevételével, vagyis az Egyesült Királyság számára
biztosított önkéntes moduláció és a 136. cikk („fel nem használt összegek”)
alkalmazása 2013 végén megszűnik. (2) Az összegek az első pillérre
vonatkozóan javasolt éves felső határokra vonatkoznak. Meg kell azonban
jegyezni, hogy a javaslat alapján a számlaelszámolásból eredő negatív
kiadások (jelenleg a 05 07 01 06. költségvetési tételhez tartoznak) a címzett
bevételekhez kerülnének (67 03. költségvetési tétel). A részletek a
következő oldalon, a becsült bevételeket tartalmazó táblázatban
találhatók. (3) A 2013. évre vonatkozó adatok
tartalmazzák az állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket, valamint a
halászati ágazat piaci intézkedéseit. (4) A fenti táblázatban található összegek
megfelelnek az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági
közleményben (COM(2011)500 végleges, 2011. június 29.) levő összegeknek.
Azonban arról még dönteni kell, hogy a többéves pénzügyi keret tükrözi-e majd a
gyapot-szerkezetátalakítási program egyik tagállamot érintő
költségkeretének 2014-től megvalósuló áthelyezését a vidékfejlesztéshez,
ami az EMGA közbenső felső határára és a második pillérre vonatkozó összeg
kiigazítását jelenti (4 millió EUR/év). Az alábbi szakaszokban található
táblázatokban az összegek áthelyezésre kerültek, függetlenül attól, hogy
megjelennek-e a többéves pénzügyi keretben. (5) Az „Európa 2020 stratégia költségvetése”
című bizottsági közleménnyel (COM(2011)500 végleges) összhangban, az
Európai Globalizációs Alap keretében (2011-es árakon) összesen legfeljebb 2,5
milliárd EUR áll majd rendelkezésre a globalizáció hatásai által érintett
mezőgazdasági termelőknek nyújtandó kiegészítő támogatáshoz. A
fenti táblázatban a jelenlegi árakon történő évenkénti bontás csak
tájékoztató jellegű adat. A költségvetési kérdésekben való
együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról
szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrehozandó
intézményközi megállapodás tervezete (COM (2011)403 végleges, 2011. június 29.)
az EGF számára összességében (2011-es árakon) évi legfeljebb 429 millió EUR
összeget határoz meg.
3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
2. táblázat: Becsült bevételek, valamint
a 2. fejezeten belül a 05. szakpolitikai területhez tartozó kiadások millió EUR (jelenlegi árakon) Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 BEVÉTELEK || || || || || || || || || || 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 123 || 123 || || || || || || 246 || || || || || || || || || || 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187 ebből: ex 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Összesen || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433 KIADÁSOK || || || || || || || || || || 05 02. – Piacok (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764 05 03. –- Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105 05 03. –- Közvetlen támogatások (maximalizálás után) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027 || || || || || || || || || || 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás után) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263 || || || || || || || || || || 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Összesen || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után || || || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867 Megjegyzések: (1) 2013-ra
vonatkozóan, a 2013-ra már egyeztetett jogi kiigazításokat (például a borra vonatkozó
felső határ, a burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás eltörlése,
szárított takarmány) valamint néhány tervezett fejleményt figyelembe vevő,
2012. évi költségvetési tervezeten alapuló előzetes becslés szerint. A
becslések valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem merül fel további
– piaci zavarok vagy válságok miatti támogatási intézkedésekhez szükséges –
finanszírozási igény. (2) A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését. 3. táblázat: A KAP-reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása költségvetési fejezetenként, a bevételeket és a
KAP-kiadásokat illetően millió EUR (jelenlegi árakon) Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított || || ÖSSZESEN 2014-2020 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || BEVÉTELEK || || || || || || || || || || 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 0 || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || || 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 ebből: ex 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Összesen || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 KIADÁSOK || || || || || || || || || || 05 02. – Piacok (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413 05 03. – Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913 05 03. – Közvetlen támogatások – a maximalizálás becsült eredménye, amely átkerül a vidékfejlesztésbe || || || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28 05 04. – Vidékfejlesztés – a maximalizálás becsült eredménye, amely átkerül a közvetlen támogatásokból || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Összesen || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után || || || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298 Megjegyzések: (1) 2013-ra
vonatkozóan, a 2013-ra már egyeztetett jogi kiigazításokat (például a borra
vonatkozó felső határ, a burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás
eltörlése, szárított takarmány), valamint néhány tervezett fejleményt
figyelembe vevő, 2012. évi költségvetési tervezeten alapuló előzetes
becslés szerint. A becslések valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem
merül fel további – piaci zavarok vagy válságok miatti támogatási
intézkedésekhez szükséges – finanszírozási igény. (2) A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését. 4. táblázat: A KAP-reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a KAP piaci intézkedéseihez kapcsolódó
kiadásokat illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Becsült szükséglet || Változások 2013-hoz képest || || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 Rendkívüli intézkedések: a jogalap egyszerűsített és kiterjesztett alkalmazási köre || || 154., 155., 156. cikk || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm A durumbúza és a cirok intervenciós felvásárlásának megszüntetése || || korábban a 10. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || - A leginkább rászoruló személyeknek szóló élelmiszerprogramok || (2) || Korábban az 1234/2007/EK rendelet 27. cikke || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0 Magántárolás (lenrost) || || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (3) || Korábban a 637/2008/EK rendelet 5. cikke || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0 Zöldség-gyümölcs termelői csoportok tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás || || korábban a 117. cikk || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0 Iskolagyümölcs-program || || 21. cikk || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0 Termelői szervezetek megszüntetése a komlóágazatban || || korábban a 111. cikk || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9 Sovány tejpor opcionális magántárolása || || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm A sovány tej / sovány tejpor takarmányként vagy kazein előállításához való felhasználásához nyújtott támogatás megszüntetése || || korábban a 101. és 102. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Vaj opcionális magántárolása || (4) || 16. cikk || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0] A tej promóciós illetékének eltörlése || || korábban a 309. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || - 05 02. ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || A reformjavaslatok nettó hatása (5) || || || || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9 Megjegyzések: (1) A 2013.
évi szükséglet becslése a 2012.évi bizottsági költségvetési tervezeten alapul,
kivéve a) a gyümölcs- és zöldségágazatot, ahol a szükségletek a vonatkozó
reformok pénzügyi kimutatásain alapulnak és b) a már egyeztetett jogszabályi
módosításokat. (2) A 2013.
évi összeg megfelel a COM(2010)486 bizottsági javaslatnak. 2014-től az
intézkedést az 1. fejezetből finanszírozzák. (3) A
Görögországra vonatkozó gyapot-szerkezetátalakítási program költségkerete (4
millió EUR/év) 2014-től a vidékfejlesztéshez kerül. A Spanyolországra
vonatkozó költségkeret (6,1 millió EUR/év) 2018-tól az egységes támogatási
rendszerbe kerül (erről már döntés született). (4) Becsült
hatás, ha az intézkedést nem alkalmazzák. (5) A 05 02.
és 05 03. alcímen belüli kiadások mellett a 05 01., 05 07. és 05 08. alcímen
belüli közvetlen kiadásokat várhatóan az EMGA-hoz rendelt bevételből
finanszírozzák. 5. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a közvetlen támogatásokat illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest || || || 2013 (1) || 2013 kiigazított (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 || || || || || || || || || || || || Közvetlen támogatások || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 341.0 || 381.1 || 589.6 || 768.0 || 733.2 || 733.2 || 733.2 || 4 279.3 – Már elfogadott módosítások: || || || || || || || || || || || || Fokozatos bevezetés az EU-12-ben || || || || || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1 Gyapot – szerkezetátalakítás || || || || || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4 Állapotfelmérés || || || || || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8 Korábbi reformok || || || || || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2 || || || || || || || || || || || || – Az új KAP-reformjavaslatokhoz kapcsolódó módosítások || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 ebből: maximalizálás || || || || || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 || || || || || || || || || || || || 05 03. ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || || A reformjavaslatok nettó hatása || || || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 ÖSSZES KIADÁS || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 876.4 || 42 916.5 || 43 125.0 || 43 303.4 || 43 268.7 || 43 268.7 || 43 268.7 || 302 027.3 Megjegyzések: (1) A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését. (2) A már
egyeztetett jogszabályi módosítások figyelembevételével, vagyis az Egyesült
Királyság számára biztosított önkéntes moduláció és a 136. cikk („fel nem
használt összegek”) alkalmazása 2013 végén megszűnik. 6. táblázat: A közvetlen támogatások
elemei millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 II. melléklet || || || || || 42 407.2 || 42 623.4 || 42 814.2 || 42 780.3 || 42 780.3 || 42 780.3 || 256 185.7 Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlathoz nyújtott támogatás (30 %) || || || || || 12 866.5 || 12 855.3 || 12 844.3 || 12 834.1 || 12 834.1 || 12 834.1 || 77 068.4 A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatásra fordítható maximális összeg (2 %) || || || || || 857.8 || 857.0 || 856.3 || 855.6 || 855.6 || 855.6 || 5 137.9 Alaptámogatási rendszer, a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás, termeléstől függő önkéntes támogatás || || || || || 28 682.9 || 28 911.1 || 29 113.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 173 979.4 A fenti tételekből a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerre fordítható maximális összeg (10 %) || || || || || 4 288.8 || 4 285.1 || 4 281.4 || 4 278.0 || 4 278.0 || 4 278.0 || 25 689.3 A II. mellékletben található borágazati támogatások áthelyezése[15] || || || || || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1 Maximalizálás || || || || || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 Gyapot || || || || || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6 POSEI/kis égei-tengeri szigetek || || || || || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4 7. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a közvetlen támogatások nyújtására vonatkozó 2014.
évi átmeneti intézkedéseket illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest || || || 2013 (1) || 2013 kiigazított || 2014 (2) A 73/2009/EK tanácsi rendelet IV. melléklete || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9 Fokozatos bevezetés az EU-10-ben || || || || || 616.1 Állapotfelmérés || || || || || -64.3 Korábbi reformok || || || || || -9.9 05 03. ÖSSZESEN || || || || || ÖSSZES KIADÁS || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4 Megjegyzések: (1) A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését. (2) A
kiterjesztett nettó felső határok tartalmazzák a borágazati támogatások
egységes támogatási rendszerbe való – a tagállamok által 2013-ra vonatkozóan
már elfogadott – áthelyezésének becslését. 8. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a vidékfejlesztést illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Vidékfejlesztésre nyújtott támogatás || Változások 2013-hoz képest || || || || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 Vidékfejlesztési programok || || || 14 788.9 || 14 423.4 || || || || || || || || Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (2) || || || || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0 A közvetlen támogatások maximalizálásának eredménye || || || || || || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7 Vidékfejlesztési költségkeret a technikai segítségnyújtás kivételével || (3) || || || || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -59.4 Technikai segítségnyújtás || (3) || || 27.6 || 27.6 || 8.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 29.4 Innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj || (4) || || N.A. || N.A. || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0 05 04. ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || || A reformjavaslatok nettó hatása || || || || || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás előtt) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 101 185.5 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás után) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 619.2 || 14 627.2 || 14 639.8 || 14 640.7 || 14 640.7 || 14 640.7 || 102 263.2 Megjegyzések: (1) A
hatályos jogszabályoknak megfelelő, csak a 2013. pénzügyi év végéig
alkalmazandó kiigazítások. (2) Az 1.
táblázatban található összegek (3.1. szakasz) megfelelnek az „Európa 2020
stratégia költségvetése” című bizottsági közleményben (COM(2011)500
végleges) levő összegeknek. Azonban arról még dönteni kell, hogy a
többéves pénzügyi keret tükrözi-e majd a gyapot-szerkezetátalakítási program egyik
tagállamot érintő költségkeretének 2014-től megvalósuló áthelyezését
a vidékfejlesztéshez, ami az EMGA közbenső felső határára és a
második pillérre vonatkozó összeg kiigazítását jelenti (4 millió EUR/év). A
fenti 8. táblázatban az összegek áthelyezésre kerültek, függetlenül attól, hogy
megjelennek-e a többéves pénzügyi keretben. (3) A
technikai segítségnyújtásra vonatkozó 2013. évi összeget a kezdeti
vidékfejlesztési költségkeret alapján állapították meg (az első
pillérből történő áthelyezéseket nem tartalmazza). A 2014–2020 közötti
időszakra megállapított technikai segítségnyújtás a teljes
vidékfejlesztési költségkeret 0,25 %-a. (4) A
technikai segítségnyújtásra rendelkezésre álló összeg fedezi. A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) Megjegyzés: A becslések szerint a
jogalkotási javaslatok nem befolyásolják az igazgatási jellegű
előirányzatokat, vagyis az a cél, hogy a jogszabályi keretet a
humánerőforrások és igazgatási kiadások jelenlegi szintje mellett lehessen
végrehajtani. || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság: || Humánerőforrás || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 ÖSSZESEN – Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság || Előirányzatok || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év[16] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || || || || || || || ||
3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását. –
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR-ban
(három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség 5. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozása és az élelmiszer-ellátási lánc értéktermeléséből való részesedésének növelése || || || || || || || || || || || || || || || || Gyümölcs- és zöldségfélék: termelői szervezetek révén történő értékesítés[17] || A termelői szervezetek révén értékesített termékek értékének aránya a teljes termelés értékéből || || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 5 810.0 Borágazat: Nemzeti költségkeret – szerkezetátalakítás8 || Hektárszám || || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || || 3 326.0 Borágazat: Nemzeti költségkeret – beruházások17 || || || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || || 1 252.6 Borágazat: Nemzeti költségkeret – melléktermék-lepárlás17 || hektoliter || || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || || 686.4 Borágazat: Nemzeti költségkeret – élelmezési célú alkohol17 || hektárszám || || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || || 14.2 Borágazat: Nemzeti költségkeret – must-sűrítmények használata17 || hektoliter || || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || || 261.8 Borágazat: Nemzeti költségkeret – promóció17 || || || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 1 875.3 –Egyéb || || || || 720.2 || || 739.6 || || 768.7 || || 797.7 || || 820.3 || || 808.8 || || 797.1 || || 5 452.3 5. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || 2 621.8 || || 2 641.2 || || 2 670.3 || || 2 699.3 || || 2 721.9 || || 2 710.4 || || 2 698.7 || || 18 763.5 6. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Hozzájárulás a mezőgazdasági üzemek jövedelméhez és a jövedelemingadozás mérséklése || || || || || || || || || || || || || || || || – Közvetlen jövedelemtámogatás[18] || A kifizetéssel érintett hektárok száma (millió) || || 161.014 || 42 876.4 || 161.014 || 43 080.6 || 161.014 || 43 297.1 || 161.014 || 43 488.1 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 303 105.0 6. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || 42 876.4 || || 43 080.6 || || 43 297.1 || || 43 488.1 || || 43 454.3 || || 43 454.3 || || 43 454.3 || || 303 105.0 ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || Megjegyzés: Az 1–4. és a 7–10. konkrét
célkitűzés esetében a teljesítést még meg kell határozni (lásd a fenti 1.4.2.
szakaszt).
3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását. –
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás[19] || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
3.2.3.2.
Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások
felhasználását. –
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrások felhasználását vonja maga után: Megjegyzés: A becslések szerint a jogalkotási
javaslatok nem befolyásolják az igazgatási jellegű előirányzatokat,
vagyis az a cél, hogy a jogszabályi keretet a humánerőforrások és
igazgatási kiadások jelenlegi szintje mellett lehessen végrehajtani. A 2014–2020
közötti időszakra vonatkozó adatok a 2011. évi helyzeten alapulnak. A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) || XX 01 01 01. (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 XX 01 01 02. (küldöttségeknél) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 05 01. (közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01. (közvetlen kutatás) || || || || || || || Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[20] || XX 01 02 01. (AC, INT, END a teljes keretből) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 XX 01 02 02. (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy || - a központban || || || || || || || - küldöttségeknél || || || || || || || XX 01 05 02. (AC, END, INT – közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02. (AC, END, INT –közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN[21] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal. Az elvégzendő
feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Külső személyzet ||
3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség
–
x A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető
a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre
vonatkozó JAVASLATOKKAL. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.
3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást. –
X A vidékfejlesztésre (EMVA) vonatkozó javaslat az
alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN[22] || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó
3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás
–
x A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre. –
¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő: –
x a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást –
x a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[23] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || || || || || || || || Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t. Lásd
a 3.2.1. szakaszban a 2. és 3. táblázatot. [1] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az
Európa 2020 stratégia költségvetése (COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29.). [2] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók
Bizottságának – A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes
erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése (COM(2010) 672
végleges, 2010.11.18.). [3] Lásd különösen az Európai Parlament 2011. június 23-i
állásfoglalását (2011/2015(INI)), valamint a Tanács 2011. március 18-i
elnökségi következtetéseit. [4] A jelenlegi jogszabályi keret a következőket
foglalja magában: 73/2009/EK tanácsi rendelet (közvetlen kifizetések), 1234/2007/EK
tanácsi rendelet (piaci eszközök), 1698/2005/EK tanácsi rendelet
(vidékfejlesztés) és 1290/2005/EK tanácsi rendelet (finanszírozás). [5] A Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati
Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló
javaslat (COM(2011)615), 2011.10.6. [6] A beérkezett 517 hozzászólásról áttekintést nyújt a
hatásvizsgálat 9. melléklete. [7] HL C […]., […]., […]. o. [8] HL C […]., […]., […]. o. [9] HL L 299., 2007.11.16., 1. o. [10] Tevékenységalapú irányítás: ABM: (Activity-Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting). [11] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) és
b) pontja szerint. [12] COM (2011) 500 végleges, 2011. június 29. [13] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt
szervek. [15] A 2014–2020 közötti időszakra megállapított közvetlen
támogatások tartalmazzák a borágazati támogatások egységes támogatási
rendszerbe való – a tagállamok által 2013-ra vonatkozóan már elfogadott –
áthelyezésének becslését. [16] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve. [17] A korábbi végrehajtáson és a 2012. évi költségvetési
tervezet becslésein alapul. A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei
esetében az összegek összhangban vannak az ágazat reformjával és – ahogy azt a 2012.
évi költségvetési tervezet tevékenységi beszámolói már jelzik – az eredmények
csak 2011 végén válnak ismertté. [18] A 2009. évi potenciálisan támogatható területeken alapul. [19] A létszámtervben szereplő tisztviselői és
ideiglenes alkalmazotti álláshelyek esetében a 127 000 EUR összegű átlagos
költségen alapul. [20] AC= szerződéses alkalmazott, INT=átmeneti
alkalmazott, JED=küldöttségi pályakezdő szakértő, AL= helyi alkalmazott;
END= nemzeti szakértő; [21] Ez nem tartalmazza a 05 01 04 04. költségvetési sorra
vonatkozó közbenső felső határt. [22] Ezt a tagállamok által benyújtandó vidékfejlesztési
programokban határozzák meg. [23] A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében
nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett
bruttó összegeket kell megadni.