EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R0379
Regulation (EU) 2021/379 of the European Central Bank of 22 January 2021 on the balance sheet items of credit institutions and of the monetary financial institutions sector (recast) (ECB/2021/2)
Az Európai Központi Bank (EU) 2021/379 rendelete (2021. január 22.) a hitelintézetek és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegének mérlegtételeiről (átdolgozás) (EKB/2021/2)
Az Európai Központi Bank (EU) 2021/379 rendelete (2021. január 22.) a hitelintézetek és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegének mérlegtételeiről (átdolgozás) (EKB/2021/2)
HL L 73., 2021.3.3, p. 16–85
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
2021.3.3. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 73/16 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2021/379 RENDELETE
(2021. január 22.)
a hitelintézetek és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegének mérlegtételeiről (átdolgozás) (EKB/2021/2)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a kötelező tartalékok Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (3) módosításra került, és további jelentős módosítására van szükség, tekintettel különösen az 1745/2003/EK európai központi banki rendelet (EKB/2003/9) (4) és az (EU) 2017/1131 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) közelmúltbeli módosítására és az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6). Ezért azt egyértelműség érdekében azt át kell dolgozni. |
(2) |
A 2533/98/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Európai Bizottsággal az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) foglalt statisztikai követelmények módosításáról történő egyeztetés megtörtént. |
(3) |
A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az Európai Központi Bank (EKB) számára, hogy az adatszolgáltatói kör keretein belül jelölje ki a tényleges adatszolgáltatói kört, valamint feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alól. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésére vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni. |
(4) |
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke megköveteli, hogy a tagállamok maguk szervezzék meg a statisztikai adatszolgáltatást, és teljeskörűen működjenek együtt a Központi Bankok Európai Rendszerével (KBER) a KBER Alapokmányának 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében. |
(5) |
A KBER-nek feladatai ellátásához a fennálló összegekben és tranzakciókban kifejezett pénzügyi eszközökre és forrásokra, a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) szektorára és az uniós jogban meghatározott hitelintézetekre vonatkozó statisztikai információkra van szüksége. Ahhoz, hogy az EKB átfogó statisztikai képet kapjon az azokban a tagállamokban kibontakozó monetáris fejleményekről, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok), amelyeket egy gazdasági területként kell tekinteni, szükség van az MPI szektor – teljes és homogén adatszolgáltatói körön alapuló – összevont mérlegének elkészítésére. Kellően részletes statisztikai információkra van szükség továbbá az euroövezet monetáris aggregátumai és azok ellentételei folyamatos analitikai hasznosságának biztosításához is. |
(6) |
Az (EU) 2019/2033 rendelet módosítja többek között a „hitelintézeteknek” az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) szereplő fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az kiterjedjen a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra. Következésképpen a „monetáris pénzügyi intézmény” 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) szereplő fogalommeghatározását hozzá kell igazítani az 575/2013/EU rendelet vonatkozó módosított rendelkezéséhez a betétgyűjtő vállalatok statisztikai osztályozására szolgáló közös előírások, fogalommeghatározások és osztályozások egységességének, valamint az MPI szektor homogenitásának fenntartása érdekében. Ugyanakkor biztosítani kell a módosított 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott valamennyi hitelintézetre vonatkozó statisztikai információk folyamatos rendelkezésre állását, többek között az e hitelintézetek tartalékalapjának az (EU) 2021/378 európai központi banki rendeletnek (8) (EKB/2021/1) megfelelően történő kiszámítása céljára. Ezért az átdolgozás a nem-MPI hitelintézetekre is kiterjed. |
(7) |
Az átfogó adatszolgáltatási teher csökkentése érdekében kívánatos, hogy a hitelintézetek havi mérlegére vonatkozó statisztikai információk kerüljenek felhasználásra az (EU) 2021/378 rendeletnek (EKB/2021/1) megfelelően az EKB kötelező tartalékképzési rendszerének hatálya alá tartozó hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítása céljára. Ezenkívül a tartalékalaphoz kapcsolódó adatszolgáltatási követelményeket ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok lehetővé tegyék a kötelező tartalékképzési követelmények alá tartozó hitelintézeteknél elhelyezett betétek konkrét statisztikai besorolásra való hivatkozás nélkül történő jelentését. |
(8) |
A statisztikai követelmények kapcsolódó adatszolgáltatók csoportjai általi teljesítésének megkönnyítése érdekében megfelelő, hogy az MPI-k részére megengedhető legyen, hogy az olyan más adatszolgáltatók nevében is adatot szolgáltassanak, amelyek szintén az ugyanabban a tagállamban rezidens MPI-k. Ugyanakkor szükséges, hogy az ilyen csoportok vonatkozásában jelentett statisztikai információk adott esetben elegendőek legyenek a hitelintézetek tartalékalapjának az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) szerint történő kiszámításához. Ezért az ilyen csoportok minden tagja tartalékalapjának kiszámításához szükséges információkat jelenteni kell, kivéve, ha a csoport részére az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) alapján megengedték, hogy a csoport egésze vonatkozásában összevont alapon jelentse a tartalékokat. |
(9) |
Helyénvaló lehet, ha a nemzeti központi bankok (NKB-k) a tényleges adatszolgáltatói körtől az EKB által meghatározott statisztikai követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat egy szélesebb körű, az NKB-k saját felelősségi körében az uniós vagy a nemzeti joggal, vagy a bevett gyakorlattal összhangban létrehozott, más statisztikai célokat is szolgáló statisztikai adatszolgáltatási keretrendszer részeként gyűjtik be, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítését. Ez egyben csökkentheti az adatszolgáltatási terhet is. Az átláthatóság növelése érdekében ilyen esetekben célszerű tájékoztatni az adatszolgáltatókat arról, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. Meghatározott esetekben az EKB követelményei teljesítése érdekében támaszkodhat az ilyen más célra összegyűjtött statisztikai információkra. |
(10) |
Az EKB-nak figyelemmel kell kísérnie a monetáris transzmissziót és különösen az irányadó refinanszírozási műveletekre és a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletekre alkalmazott kamatlábaknak, valamint az eszközvásárlási programok keretében folytatott vásárlásoknak a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok tekintetében érvényesülő hitelezési feltételekre gyakorolt hatását. Ahhoz, hogy az EKB hatékonyabban és időszerűbben kísérje figyelemmel a reálgazdaságban érvényesülő hitelezési feltételeket és a hitelnek a monetáris aggregátumok ellentételeként betöltött szerepét, havi alapon az értékpapírosításokra és az MPI-k általi egyéb átruházásokra vonatkozó további statisztikai információkat kell gyűjteni, különösen a háztartásoknak nyújtott hitelek cél szerinti bontása és a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek futamidő szerinti bontása vonatkozásában. |
(11) |
Az EKB-nak a virtuális számla-összevezetésre vonatkozó statisztikai információkra van szüksége ahhoz, hogy a virtuális számla-összevezetésekben szereplő betétek és hitelek hatását a monetáris és hitelezési fejlemények elemzése során meg lehessen különböztetni az egyéb betétek és hitelek hatásától. |
(12) |
A hitelezési fejlemények elemzésének elősegítése érdekében bizonyos fogalommeghatározásokat és adatszolgáltatási gyakorlatokat össze kell hangolni az EKB által előírt más szabályozói adatszolgáltatási követelményekkel. |
(13) |
A piaci átláthatóság növelése és az adatszolgáltatás megkönnyítése érdekében a pénzpiaci alapok (PPA-k) statisztikai célú meghatározását továbbá össze kell hangolni a felügyeleti szabályokkal, amennyiben az (EU) 2017/1131 rendelet alapján engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek minősülő pénzügyi eszközöket bocsátanak ki. |
(14) |
Az MPI szektor euroövezet egészére vonatkozó mérlege elemzésének javítása érdekében fokozni kell a bizonyos tételekre vonatkozó adatszolgáltatási követelményeknek az NKB-k által az EKB/2014/15 európai központi banki iránymutatás (9) alapján szolgáltatott, azokat kiegészítő statisztikai információkkal való harmonizálását. |
(15) |
Ahhoz, hogy az EKB hatékonyan figyelemmel tudja kísérni a bankközi tevékenységet, az eszközökre és forrásokra vonatkozó információkat MPI ügyfelek szerinti bontásban kell gyűjteni, valamint javítani kell a havi és a negyedéves alapon gyűjtött ügyfélinformációk közötti összhangot. |
(16) |
Ezenkívül az MPI-k és a pénzügyi szektor más részei, többek között a monetáris pénzügyi intézményektől eltérő pénzügyi közvetítők közötti viszony egyértelművé tétele, valamint a monetáris unió pénzügyi elszámolásai összeállításának elősegítése érdekében a betétekre és tulajdonosi részesedésekre vonatkozó statisztikai információkat az ügyfelek alszektorok szerinti bontásával együtt kell gyűjteni. |
(17) |
Az egyes tagállamok kormányai által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok MPI-k által tartott állományaira vonatkozó információkat megfelelő időben kell gyűjteni az ezen értékpapíroknak való kitettségek pontos figyelemmel kísérése érdekében. A tagállamokra vonatkozó információkat az uniós hatóságoktól, többek között az Egységes Szanálási Testülettől (ESZT) és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköztől (EFSF) származó, az eszközökre és forrásokra vonatkozó információknak kell kiegészíteniük. Ezenkívül az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének következtében szükség van az adatszolgáltatási követelmények aktualizálására. |
(18) |
Emellett szükség van a teljes ingatlanállományra vonatkozó információk gyűjtésére is az MPI-k ilyen tulajdona mértékének figyelemmel kísérése és a teljes nem pénzügyi eszközeik alakulásának jobb megértése érdekében. |
(19) |
A legújabb havi és negyedéves követelményeket a naptári negyedéven belülre eső referencia-időszakok tekintetében kell bevezetni az adatszolgáltatók általi végrehajtásuk megkönnyítése érdekében. Következésképpen a havi követelmények első jelentése a 2022. januári referencia-időszakra, a negyedéves követelmények első jelentése pedig 2022 első negyedévére vonatkozik. A szükséges adatok folyamatos rendelkezésre állásának biztosítása érdekében a negyedéves adatkövetelményeket a 2021 negyedik negyedévi referencia-időszak tekintetében fenn kell tartani. Az e rendelet alapján létrehozott adatszolgáltatási követelményeket ezért a jelentendő havi információkra vonatkozó adott referencia-időszakot, vagyis 2022. február 1-jét követően kell alkalmazni. |
(20) |
Szükség van egy olyan eljárás kidolgozására, amely lehetővé teszi az e rendelet mellékleteiben szükséges technikai módosítások hatékony végrehajtását, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatják meg a mögöttes koncepcionális keretet, és nem növelik az adatszolgáltatási terhet. Ezen eljárás során figyelembe kell venni az KBER Statisztikai Bizottságának véleményét. Az NKB-knak a rendelet mellékleteinek ilyen technikai módosítására a Statisztikai Bizottságon keresztül kell javaslatot tenniük. |
(21) |
Ugyanakkor a jogbiztonság biztosítása érdekében szükséges, hogy e rendelet azon rendelkezései, amelyek a „hitelintézetek” fogalommeghatározásának az (EU) 2019/2033 rendelet alapján történő módosításának közvetlen következményei, e módosítással egyidejűleg, vagyis 2021. június 26-ától kerüljenek alkalmazásra. |
(22) |
Az egységesség és a jogbiztonság érdekében szükséges továbbá, hogy e rendelet azon rendelkezései, amelyek az (EU) 2021/378 rendeletre (EKB/2021/1) hivatkoznak, ugyanattól a naptól kerüljenek alkalmazásra, mint az említett rendelet rendelkezései, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet az euroövezeti tagállamok területén rezidens következő adatszolgáltatókra vonatkozó adatszolgáltatási követelményeket határozza meg a mérlegtételekre vonatkozó statisztikai információk tekintetében:
a) |
a hitelintézetektől eltérő monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k); |
b) |
olyan hitelintézetek, amelyek vagy:
|
c) |
a hitelintézetek fióktelepei, ideértve az olyan hitelintézetek valamely euroövezeti tagállamban létesített fióktelepeit, amelyeknek sem bejegyzett székhelye, sem központi ügyintézési helye nem euroövezeti tagállamban található; nem tartoznak ide azonban a valamely euroövezeti tagállamban letelepedett hitelintézeteknek az euroövezeti tagállamon kívül létesített fióktelepei. |
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. |
„monetáris pénzügyi intézmény” (MPI): a következő szektorok egyikéhez tartozó szervezet:
|
2. |
„hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott „hitelintézet”; |
3. |
„betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével”: az alábbiak bármelyike:
|
4. |
„nem-MPI hitelintézet”: olyan hitelintézet, amelynek tevékenysége nem az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának a) alpontjában említett tevékenységekből áll; |
5. |
„pénzpiaci alapok” vagy „PPA-k”: az (EU) 2017/1131 rendelet 4. cikke alapján engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások, amelyek az e rendelet I. mellékletének 1. részében említett, a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek minősülő részvényeket vagy befektetési jegyeket bocsátanak ki; |
6. |
„adatszolgáltatók”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének 2. pontjában meghatározott „adatszolgáltatók”; |
7. |
„rezidens”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének 4. pontjában meghatározott „rezidens”; |
8. |
„érintett NKB”: az euroövezet azon tagállamának nemzeti központi bankja, amelyben az adatszolgáltató rezidens; |
9. |
„pénzügyi közvetítő vállalat” vagy „PKV”: az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (12) 1. cikkében meghatározott „pénzügyi közvetítő vállalat”; |
10. |
„értékpapírosítás”: olyan ügylet, amely vagy az (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 2. cikkének 9. pontjában meghatározott hagyományos értékpapírosítás, vagy az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkének 2. pontjában meghatározott értékpapírosítás, amelynek része az értékpapírosított hitelek egy PKV-nak való elidegenítése; |
11. |
„elektronikuspénz-kibocsátó intézmény”: a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 2. cikkének 1. pontjában meghatározott „elektronikuspénz-kibocsátó intézmény”; |
12. |
„elektronikus pénz”: a 2009/110/EK irányelv 2. cikkének 2. pontjában meghatározott „elektronikus pénz”; |
13. |
„leírás”: a hitel értékvesztése miatt a hitel mérlegben szereplő könyv szerinti értékének közvetlen csökkentése; |
14. |
„kivezetés”: a hitel teljes könyv szerinti értékének leírása, amelynek eredményeként a hitel a mérlegből kikerül; |
15. |
„hitelgondozó”: az az MPI, amely kezeli az értékpapírosítás vagy egyébként átruházott hitel mögött húzódó hitelügyletet a tőke és kamatok adóstól való beszedése tekintetében; |
16. |
„csoporton belüli pozíciók”: azonos – egy anyavállalatból és valamennyi, általa közvetlenül vagy közvetetten ellenőrzött, euroövezetben rezidens csoporttagból álló – csoporthoz tartozó euroövezeti betétgyűjtő vállalatoknak nyújtott hitelek vagy azoktól gyűjtött betétek; |
17. |
„a »kisebb« csoporthoz tartozó intézmény”: olyan MPI, amelynek részére a 9. cikk (1) és (2) bekezdése alapján eltérést engedélyeztek, vagy olyan nem-MPI hitelintézet, amelynek a 9. cikk (5) bekezdésének a) pontja alapján eltérést engedélyeztek; |
18. |
„hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok”: az adatszolgáltató által az alkalmazandó számviteli gyakorlatoknak megfelelően hitelezési veszteségekre elkülönített összegek; |
19. |
„saját értékpapír-állományok”: a kibocsátó adatszolgáltató által tartott értékpapírok, amelyek az alábbiak egyikéből következnek:
|
20. |
„virtuális számla-összevezetés”: valamely MPI vagy MPI-k által szervezetek csoportjának (az összevezetés résztvevői) biztosított számla-összevezetési eljárás, ahol az MPI által vagy részére fizetendő kamatot az összevezetésben részt vevő valamennyi számla „virtuális” nettó pozíciója alapján számítják ki, és az összevezetés résztvevői:
|
21. |
„fióktelep”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 17. pontjában meghatározott „fióktelep”; |
22. |
„kivezetés a mérlegből”: a hitelnek vagy egy részének kivétele az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló összegekből; |
23. |
„hitel átruházása”: hitel vagy hitelcsomag adatszolgáltató általi megszerzése vagy elidegenítése, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg; |
24. |
„egyesülés”: olyan művelet, amelynek során egy vagy több intézmény (az átvett intézmények) felszámolás nélküli megszűnése időpontjában minden eszközét és forrását egy másik intézményre (az átvevő intézményre) ruházza át, amely lehet újonnan alapított intézmény. |
3. cikk
Tényleges adatszolgáltatói kör
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamok területén rezidens MPI-kből és nem-MPI hitelintézetekből áll.
(2) Amennyiben az NKB-k e rendelet 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a PPA-k részvényei/befektetési jegyei tulajdonosainak rezidensi jogállására vonatkozó statisztikai információkat gyűjtenek az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.86–2.94. pontjában meghatározott egyéb pénzügyi közvetítőktől a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével (EPK-k), úgy az NKB-k ezeket az EPK-kat e rendelet 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában a tényleges adatszolgáltatói kör részeként szerepeltethetik.
4. cikk
Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke
(1) Az Igazgatótanács az NKB-k által az (EU) 2018/876 európai központi banki iránymutatás (EKB/2018/16) (15) 4. cikkében foglaltak szerint rögzített statisztikai információk alapján létrehozza és vezeti az MPI-k jegyzékét.
(2) Az EKB – többek között elektronikus úton – közzéteszi az MPI-k naprakész statisztikai célú jegyzékét.
(3) Ha a jegyzék legutolsó hozzáférhető változata hibás, az EKB nem alkalmaz szankciót azzal az adatszolgáltatóval szemben, amely nem tesz megfelelően eleget az e rendelet szerinti statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek, amennyiben az adatszolgáltató ezt a hibás jegyzékben jóhiszeműen bízva tette.
Az adatszolgáltatók e rendeletnek megfelelően jelentik az előírt statisztikai információkat, amennyiben a jegyzékből való kizárásuk nyilvánvalóan téves.
5. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) Az MPI-k minden alábbi statisztikai információt jelentenek az érintett NKB-nak:
a) |
az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megjelölt hó végi fennálló összegek; |
b) |
az I. melléklet 4. részének 1A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt havi átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további havi átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja; |
c) |
az I. melléklet 5. részének 5a. táblázatában megjelölt havi nettó hitelátruházások; |
d) |
az I. melléklet 5. részének 5b. táblázatában megjelölt átruházott hitelek hó végi fennálló összegei és havi átértékelési kiigazításai; |
e) |
az I. melléklet 3. részének 2., 3. és 4. táblázatában megjelölt negyedév végi fennálló összegek; |
f) |
az I. melléklet 4. részének 2A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt negyedéves átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további negyedéves átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja. |
Az NKB-k az első albekezdés e) és f) pontjában megjelölt negyedéves statisztikai információkat gyűjthetik havi alapon, amennyiben az ilyen adatgyűjtés megkönnyíti az adatok előállítási folyamatát.
(2) A nem-MPI hitelintézetek minden alábbi statisztikai információt jelentenek az érintett NKB-nak:
a) |
az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megjelölt hó végi fennálló összegek, a következők kivételével:
|
b) |
az I. melléklet 4. részének 1A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt havi átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további havi átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja, a következők kivételével:
|
c) |
az I. melléklet 3. részének 2. táblázatában megjelölt negyedév végi fennálló összegek, a hitelek fennmaradó futamidők szerinti bontásaira vonatkozó tételek kivételével; |
d) |
az I. melléklet 3. részének 3. és 4. táblázatában megjelölt negyedév végi fennálló összegek; |
e) |
az I. melléklet 4. részének 2A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt negyedéves átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további negyedéves átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja. |
Az NKB-k az első albekezdés c)–e) pontjában megjelölt negyedéves statisztikai információkat gyűjthetik havi alapon, amennyiben az ilyen adatgyűjtés megkönnyíti az adatok előállítási folyamatát.
(3) Az NKB-k az (1) és a (2) bekezdés szerinti, kibocsátott és tartott értékpapírokra vonatkozó statisztikai információkat gyűjthetik értékpapíronként, amennyiben a statisztikai információk a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályoknak megfelelően kerülnek levezetésre.
(4) Az NKB-k a PPA részvények/befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi jogállására vonatkozó statisztikai információkat az I. melléklet 2. része 5.7. szakaszában foglaltaknak megfelelően más rendelkezésre álló forrásból is gyűjthetik, amennyiben ezek az információk megfelelnek a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályoknak.
6. cikk
Az MPI-k általi csoportos adatszolgáltatás
(1) Amennyiben egy anyavállalat és leányvállalatai ugyanabban a tagállamban rezidens MPI-k, az anyavállalat az 5. cikk (1) bekezdése alapján jelentett statisztikai információkban összevonhatja az e leányvállalatok tevékenységére vonatkozó statisztikai információkat. Amennyiben a csoport hitelintézeteket és más MPI-ket is magában foglal, úgy e statisztikai információkat a hitelintézetek és az egyéb MPI-k vonatkozásában külön kell jelenteni.
(2) Az érintett NKB engedélyezheti egy hitelintézet számára, hogy az 5. cikk (1) bekezdésében említett statisztikai információkat hitelintézetek egy csoportja nevében összevont alapon jelentse, feltéve, hogy a következők mindegyike teljesül:
a) |
a hitelintézet az 5. cikk (1) bekezdése alapján jelentett statisztikai információkban nem vonja össze az e leányvállalatok tevékenységére vonatkozó statisztikai információkat az (1) bekezdésnek megfelelően; |
b) |
az érintett NKB az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 10. cikkének (5) bekezdése alapján engedélyezte a kötelező tartalékok e hitelintézeten keresztül történő képzését, és amennyiben ez a hitelintézet az említett rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közvetítő intézmény; |
c) |
a csoport minden tagja ugyanabban a tagállamban rezidens MPI. |
Amennyiben egy hitelintézet az első albekezdés szerinti engedélyt kapott az érintett NKB-tól, ez a hitelintézet a statisztikai információkat a saját mérlegében, valamint a csoport minden egyes tagjának mérlegében összevont alapon jelenti, az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően.
(3) Amennyiben az MPI-k az (1) és a (2) bekezdésnek megfelelően csoportalapon szolgáltatnak adatot, minimumként jelentik csoport minden egyes tagja tartalékalapjának az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkével összhangban történő kiszámítása céljára a III. melléklet 1. részének 1. táblázatában megjelölt információkat.
Amennyiben egy, az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően csoportalapon adatot szolgáltató MPI részére az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 11. cikke alapján engedélyezték a tartalékalap összevont alapon történő jelentését, az első albekezdés nem alkalmazandó.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben említett csoportok minden tagja külön szerepel az MPI-k 4. cikkben említett jegyzékében.
7. cikk
Határidők
(1) Az NKB-k meghatározzák, hogy a (2) és a (3) bekezdésben említett adatszolgáltatási határidők betartása érdekében e rendelet alapján milyen gyakorisággal és határidőkkel kapják a statisztikai információkat az adatszolgáltatóktól, és erről megfelelően tájékoztatják az adatszolgáltatókat.
(2) Az NKB-k a havi statisztikákat a tárgyhónap végét követő 15. munkanap végéig küldik meg az EKB részére.
(3) Az NKB-k a negyedéves statisztikákat a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig küldik meg az EKB részére.
8. cikk
Számviteli szabályok a statisztikai adatszolgáltatás céljára
(1) Eltérő rendelkezés hiányában az adatszolgáltatók az e rendelet szerinti adatszolgáltatás céljára a 86/635/EGK tanácsi irányelvben (16) és az egyéb alkalmazandó nemzetközi standardokban meghatározott számviteli szabályokat követik.
E rendelet céljára az adatszolgáltatók a pénzügyi eszközöket és forrásokat bruttó alapon jelentik.
(2) A betéti kötelezettségek és hitelek adatszolgáltatók általi jelentése során a következők alkalmazandók:
a) |
az adatszolgáltatók a betéti kötelezettségek és hitelek hó végi fennálló tőkeösszegét jelentik. |
b) |
az adatszolgáltatók az a) pontban említett összegből kizárják a vonatkozó számviteli gyakorlatok szerint meghatározott leírásokat és kivezetéseket. |
c) |
az adatszolgáltatók a betéti kötelezettségeket és hiteleket más eszközökkel vagy forrásokkal nem nettósítják. |
(3) Az NKB-k megengedhetik az adatszolgáltatóknak, hogy a hiteleket a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékokkal csökkentett összegen jelentsék, amennyiben ezt a jelen rendelet elfogadása előtt az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően az adatszolgáltatóknak megengedték.
(4) Az MPI-k a megfelelő eszköz- és forrásösszegekből kizárják az általuk kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok saját állományait. Az NKB-k megengedhetik az MPI-k számára, hogy saját értékpapír-állományaikat a vonatkozó eszközökön és forrásokon belül jelentsék, ideértve az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően értékpapíronkénti alapon történő jelentést is, amennyiben az NKB le tudja vezetni az eszközök és források I. mellékletben meghatározott, a saját értékpapír-állományok összegét nem tartalmazó szükséges részletezését.
9. cikk
Eltérések
(1) Az NKB-k az 5. cikk (1) bekezdésében említett statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket engedélyezhetnek a kisméretű MPI-k részére, feltéve, hogy a következők mindegyike teljesül:
a) |
az eltérésben részesülő összes kisméretű MPI együttes hozzájárulása nem haladja meg a nemzeti MPI-mérleg összes eszközei fennálló összegének 5 %-át; |
b) |
az eltérésben részesülő összes PPA együttes hozzájárulása a következő küszöbértékek egyikét sem haladja meg:
|
Amennyiben az NKB-k az első albekezdés alapján eltéréseket engedélyeznek, úgy legalább a következő statisztikai információkat gyűjtik:
a) |
az összes eszközök fennálló összege éves alapon; |
b) |
a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információk. |
(2) Az NKB-k az I. melléklet 6. részének megfelelően az I mellékletében meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket engedélyezhetnek a hitelintézetnek minősülő kisméretű MPI-knek, feltéve, hogy a következők mindegyike teljesül:
a) |
az eltérésben részesülő összes hitelintézet együttes hozzájárulása nem haladja meg a nemzeti MPI-mérleg összes eszközei fennálló összegének 10 %-át; és |
b) |
az eltérésben részesülő összes hitelintézet együttes hozzájárulása nem haladja meg az összevont euroövezeti MPI-mérleg összes eszközei fennálló összegének 1 %-át. |
(3) A „kisebb” csoporthoz tartozó intézmények alkalmazhatják az NKB-k által az (1) vagy a (2) bekezdés vagy az (5) bekezdés a) pontja alapján engedélyezett eltéréseket, vagy a statisztikai információkat jelenthetik az 5. cikknek megfelelően.
(4) Az NKB-k a PPA-k részére a következő statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket engedélyezhetnek:
a) |
az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott követelmények, amennyiben a következők mindegyike teljesül:
|
b) |
az I mellékletében meghatározott következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények bármelyike:
|
c) |
az I melléklet 2. részének 5.7. szakaszában említett, a PPA részvények vagy befektetési jegyek tulajdonosainak rezidens státuszára vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények, amennyiben a következők bármelyike teljesül:
|
Amennyiben az NKB-k az első albekezdés b) pontja i., ii., v. vagy vi. alpontjának megfelelően a PPA-k részére eltéréseket engedélyeznek, biztosítják, hogy az eltéréseknek a nemzeti MPI-mérlegben az egyes tételek megfelelő teljes fennálló összegéhez való együttes hozzájárulása nem haladja meg az 5 %-ot.
Amennyiben az NKB-k az első albekezdés b) pontja iii. alpontjának megfelelően a PPA-k részére eltéréseket engedélyeznek, külön blokkokat különböztetnek meg az eszköz- és forráspozíciók, valamint a belföldi rezidensek és a más euroövezeti tagállamok rezidensei tekintetében, és biztosítják, hogy a biztosítók szektorának és a nyugdíjpénztárak szektorának az eltéréssel érintett egyes blokkokon belüli együttes hozzájárulása nem haladja meg a nemzeti PPA-mérleg vonatkozó blokkjának 5 %-át.
Amennyiben az NKB-k az első albekezdés c) pontja i. és iii. alpontjának megfelelően a PPA-k részére eltéréseket engedélyeznek, ezek az eltérések 12 hónapos időszakra alkalmazandók.
(5) Az NKB-k a következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények bármelyikétől való eltéréseket engedélyezhetnek a nem-MPI hitelintézetek részére:
a) |
az 5. cikk (2) bekezdésében említett követelmények, amennyiben az adatszolgáltató összes eszközeinek fennálló összege nem haladja meg a 350 millió eurót; |
b) |
az I mellékletében meghatározott következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények bármelyike:
|
Amennyiben az NKB-k az első albekezdés a) pontja alapján eltéréseket engedélyeznek, úgy legalább a következő statisztikai információkat gyűjtik:
a) |
az összes eszközök fennálló összege éves alapon; |
b) |
a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információk. |
(6) Az NKB-k az 5. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti, átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelménytől való következő eltéréseket engedélyezhetik az MPI-k és a nem-MPI hitelintézetek részére:
a) |
a PPA-k részére engedélyezett, az I melléklet 4. részében foglalt átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelménytől való eltérés; |
b) |
az MPI-k és a nem-MPI hitelintézetek részére engedélyezett, az I. melléklet 4. részének 1A. táblázatában szereplő értékpapírokra vonatkozó átértékelési kiigazítások havi jelentésére vonatkozó követelménytől való eltérés. Amennyiben e pont alapján eltérést engedélyeznek, az adatszolgáltatók ezeket az átértékelési kiigazításokat negyedéves alapon jelentik, és kérésre az NKB-k rendelkezésére bocsátják a következők mindegyikét:
|
c) |
az NKB-k az I melléklet 4. részében foglalt átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelménytől való eltérést engedélyezhetnek az MPI-k és a nem-MPI hitelintézetek részére, amennyiben az adatszolgáltató az értékpapírok hó végi fennálló összegeit értékpapíronkénti alapon jelenti. Amennyiben e pont alapján eltérést engedélyeznek, a következők mindegyike alkalmazandó:
|
(7) Az NKB-k az I melléklet 3. részének 7–9. szakaszában említett statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket engedélyezhetnek az MPI-k részére, amennyiben a következők valamelyike teljesül:
a) |
a magasabb aggregáltsági szinten gyűjtött statisztikai információk azt mutatják, hogy az adott nem euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szembeni pozíciók jelentéktelenek; |
b) |
a magasabb aggregáltsági szinten gyűjtött statisztikai információk azt mutatják, hogy az adott nem euroövezeti tagállam pénznemében fennálló pozíciók jelentéktelenek. |
Amennyiben egy NKB az első albekezdés alapján az MPI-k részére eltéréseket engedélyez az Unióhoz csatlakozó valamely ország vonatkozásában, az NKB ezeket az eltéréseket 12 hónappal azt követően vonhatja vissza, hogy az MPI-ket tájékoztatta az eltérések visszavonására vonatkozó szándékáról.
Amennyiben az NKB-k az első albekezdés alapján az MPI-k részére eltéréseket engedélyeznek, ugyanezeket az eltéréseket a nem-MPI hitelintézetek részére is engedélyezhetik.
(8) Az NKB-k az I. melléklet 2. részében foglaltak szerinti, a virtuális számla-összevezetésre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket a következő esetekben engedélyezhetnek az MPI-k részére:
a) |
amennyiben a virtuális számla-összevezetésekbe tartozó, (az MPI-k kivételével) euroövezeti rezidensektől fogadott betétek vagy az ezeknek nyújtott hitelek fennálló összegei a nemzeti MPI-mérlegben nem haladják meg a 2 milliárd eurót; |
b) |
az a) pontban említett határérték túllépése esetén az NKB-k eltérést engedélyezhetnek egy MPI-nek, amennyiben a virtuális számla-összevezetésbe tartozó, (az MPI-k kivételével) euroövezeti rezidensektől fogadott betéteknek vagy az ezeknek nyújtott hiteleknek az MPI mérlegében fennálló összegei nem haladják meg az 500 millió eurót. |
(9) Az NKB-k eltéréseket engedélyezhetnek az MPI-k részére azon követelmény tekintetében, amely szerint az I. melléklet 2. részének 3. szakaszában említett, a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak nyújtott hiteleket külön kell azonosítani, amennyiben e hitelek a háztartásoknak nyújtott összes hitel kevesebb mint 5 %-át teszik ki a nemzeti MPI-mérlegben.
Amennyiben az NKB-k az első albekezdés alapján az MPI-k részére eltéréseket engedélyeznek, ugyanezeket az eltéréseket a nem-MPI hitelintézetek részére is engedélyezik.
(10) Amennyiben az NKB-k az (1), a (2), a (4), az (5) és a (9) bekezdés alapján eltéréseket engedélyeznek, ellenőrzik, hogy az ott említett küszöbértékek ne kerüljenek túllépésre. Ezt az ellenőrzést kellő időben kell elvégezni annak érdekében, hogy az eltérést a következő év kezdetétől számított hatállyal szükség szerint megadják vagy visszavonják.
Amennyiben az NKB-k a (8) bekezdés alapján eltéréseket engedélyeznek, ellenőrzik, hogy az ott említett küszöbértékek ne kerüljenek túllépésre. Ezt az ellenőrzést legalább kétévente, kellő időben kell elvégezni annak érdekében, hogy az eltérést a következő év kezdetétől számított hatállyal szükség szerint megadják vagy visszavonják.
10. cikk
Minimumszabályok és nemzeti adatszolgáltatási szabályok
(1) Az adatszolgáltatók eleget tesznek a rájuk vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeknek, az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályokkal összhangban.
(2) Az NKB-k a nemzeti követelményekkel összhangban meghatározzák és végrehajtják a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák az előírt statisztikai információk szolgáltatását és lehetővé tegyék az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
11. cikk
Egyesülések, szétválások és szervezeti átalakítások
(1) A tényleges adatszolgáltató értesíti az érintett NKB-t az egyesülésről, szétválásról vagy más szervezeti átalakításról, amennyiben:
a) |
az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás valószínűleg hatással lesz valamely tényleges adatszolgáltató statisztikai kötelezettségeinek teljesítésére; és |
b) |
az a) pontjában említett művelet végrehajtására vonatkozó szándék nyilvánosan ismert. |
(2) Az (1) bekezdésben említett értesítésre a következők vonatkoznak:
a) |
azt észszerű idővel az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatályosulása előtt kell megtenni; és |
b) |
abban meg kell határozni az e rendeletben rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez használt eljárásokat. |
(3) Amennyiben egy referencia-időszak vége és az arra a referencia-időszakra vonatkozó, az érintett NKB által a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően meghatározott statisztikai adatszolgáltatási határidő között az adatszolgáltatók közötti egyesülésre kerül sor, az átvevő intézmény teljesíti az átvett intézmények adott referencia-időszakra vonatkozó adatszolgáltatási követelményeit úgy, mintha az egyesülés nem történt volna meg.
(4) Amennyiben egy referencia-időszak során az adatszolgáltatók közötti egyesülésre kerül sor, az NKB-k megengedhetik az átvevő intézménynek, hogy az átvett intézményekre vonatkozó statisztikai információkat az adott referencia-időszakra és az azt követő referencia-időszakokra vonatkozóan a saját statisztikai információitól külön jelentse.
Az első albekezdés alkalmazásában az NKB-k nem engedélyezhetik az átvevő intézmény számára, hogy az átvett intézményekre vonatkozó statisztikai információkat az egyesüléstől számított hat hónapnál hosszabb időszakra a saját statisztikai információitól külön jelentse.
12. cikk
A tartalékalapra vonatkozó statisztikai információk jelentése
(1) A hitelintézetek jelentik az érintett NKB-nak a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információkat.
(2) A hitelintézetek negyedévente jelentik legalább a III. melléklet 1. részének 1. táblázatában megjelölt statisztikai információkat, amennyiben a következők teljesülnek:
a) |
a hitelintézet a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény; |
b) |
a hitelintézet a 6. cikknek megfelelően olyan csoport nevében teljesít adatszolgáltatást, amely kizárólag a „kisebb” csoporthoz tartozó intézményekből áll. |
13. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által e rendelet alapján szolgáltatandó információk kötelező gyűjtésére, illetve ezen információk ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-k e jogosultságot különösen akkor gyakorolják, ha a tényleges adatszolgáltatói körbe tartozó valamely intézmény nem tesz eleget az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályoknak.
14. cikk
Első adatszolgáltatás
(1) A havi statisztikai információkra vonatkozó, az 5. cikk (1) és (2) bekezdése alapján történő első adatszolgáltatás a 2022. januárra vonatkozó adatokkal kezdődik.
(2) A negyedéves statisztikai információkra vonatkozó, az 5. cikk (1) és (2) bekezdése alapján történő első adatszolgáltatás a 2022. első negyedévre vonatkozó adatokkal kezdődik.
15. cikk
Egyszerűsített módosítási eljárás
Az EKB Igazgatósága – a Statisztikai Bizottság véleményét figyelembe véve – végrehajtja a mellékleteket érintő szükséges technikai módosításokat, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatnak a mögöttes koncepcionális kereten és nem érintik a tagállami adatszolgáltatók adatszolgáltatási terhét. Az Igazgatóság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Kormányzótanácsot az ilyen módosításokról.
16. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 2021. június 26-án hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, a VI. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.
17. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A 2. cikk 1. pontjában említett MPI-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) rendelkezéseit 2021. június 26-tól 2022. február 1-jéig alkalmazzák.
(2) A 2. cikk 4. pontjában említett nem-MPI hitelintézetek az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) rögzített, MPI-kre alkalmazandó adatszolgáltatási követelményeket 2021. június 26-tól 2022. február 1-jéig alkalmazzák, az említett rendelet 6. cikkében rögzített adatszolgáltatási követelmények kivételével. Az NKB-k – a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információk kivételével – meghatározhatnak egy időpontot a nem-MPI hitelintézetek számára az információk e bekezdésnek megfelelően történő jelentésére vonatkozóan. Ez az időpont nem lehet később, mint 2022. március 31.
(3) Az NKB-k az (1) bekezdésben említett statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltérést engedélyezhetnek a nem-MPI hitelintézetek részére, amennyiben az adatszolgáltató összes eszközeinek fennálló összegei nem haladják meg a 350 millió eurót.
Amennyiben az NKB-k az első albekezdés alapján eltéréseket engedélyeznek, minimumként a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információkat gyűjtik.
(4) Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában az adatszolgáltatóknak nem kell jelenteniük a hitelek 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. részének 1. szakaszában említett, ingatlanfedezet szerinti részletezését.
(5) Az adatszolgáltatók a mérlegre vonatkozó információk bizonyos tételeit 2022. február 28-ig továbbra is negyedéves alapon jelentik, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 5. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összhangban és az előbbi rendelet I. mellékletében foglaltak szerint.
(6) A 2021. június 26. és 2022. február 1. közötti időszak tekintetében, amennyiben az (1) és a (2) bekezdésben említett adatszolgáltatók az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) alapján kötelező tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó hitelintézetekkel szembeni kötelezettségeket jelentenek, úgy ebben az adatszolgáltatásban feltüntetik a nem-MPI hitelintézetekkel szembeni kötelezettségeiket.
18. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2021. június 26-tól kell alkalmazni.
Az 5., a 8. és a 9. cikket azonban 2022. február 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. január 22-én.
az EKB Kormányzótanácsa részéről
az EKB elnöke
Christine LAGARDE
(1) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.
(2) HL L 318., 1998.11.27., 1. o.
(3) Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).
(4) Az Európai Központi Bank 1745/2003/EK rendelete (2003. szeptember 12.) a kötelező tartalékok alkalmazásáról (EKB/2003/9) (HL L 250., 2003.10.2., 10. o.). Az 1745/2003/EK európai központi banki rendelet (EKB/2003/9) újabb módosításait a rendeletnek a kötelező tartalékok alkalmazásáról szóló 2021. január 22-i (EU) 2021/378 európai központi banki rendelettel (EKB/2021/1) történő átdolgozása tartalmazza (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1131 rendelete (2017. június 14.) a pénzpiaci alapokról (HL L 169., 2017.6.30., 8. o.).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 1. o.).
(7) Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).
(8) Az Európai Központi Bank (EU) 2021/378 rendelete (2021. január 22.) a kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásáról (EKB/2021/1)(lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát).
(9) Az Európai Központi Bank EKB/2014/15 iránymutatása (2014. április 4.) a monetáris és pénzügyi statisztikákról (HL L 340., 2014.11.26., 1. o.).
(10) Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).
(11) Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).
(12) Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2013/40) (HL L 297., 2013.11.7., 107. o.).
(13) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2402 rendelete (2017. december 12.) az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 347., 2017.12.28., 35. o.).
(14) Az Európai Parlament és a Tanács 2009/110/EK irányelve (2009. szeptember 16.) az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 267., 2009.10.10., 7. o.).
(15) Az Európai Központi Bank (EU) 2018/876 iránymutatása (2018. június 1.) az intézmények és leányvállalatok adatainak adatbázisáról (EKB/2018/16) (HL L 154., 2018.6.18., 3. o.).
(16) A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).
(17) Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (EKB/2013/38) (HL L 297., 2013.11.7., 73. o.).
I. MELLÉKLET
STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK
1. RÉSZ
Egyes MPI-k azonosítása a betétek helyettesíthetőségének elvei alapján
1.1. |
A hitelintézettől eltérő olyan pénzügyi intézményeket, amelyek a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek minősülő pénzügyi instrumentumokat bocsátanak ki, MPI-ként kell besorolni, feltéve, hogy más vonatkozásokban megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának. A besorolás alapja a betétek helyettesíthetősége (azaz hogy a kötelezettségek betétnek minősülnek-e), amelyet azok likviditása határoz meg, tekintettel az átruházhatóság, az átválthatóság, a megbízhatóság és a piacképesség jellemzőire és adott esetben kibocsátásuk futamidejére.
A betétek helyettesíthetőségének e kritériumai kerülnek alkalmazásra annak meghatározása során is, hogy a kötelezettségek betétnek minősülnek-e, kivéve, ha létezik egy különálló kategória az ilyen kötelezettségek számára. |
1.2. |
A betétek helyettesíthetőségének meghatározása és a kötelezettségek betétként való minősítése céljából:
|
1.3. |
Nem minősülnek a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek a kizárólag munkavállalói megtakarítási rendszerként működő kollektív befektetési vállalkozások által kibocsátott részvények/befektetési jegyek, amennyiben e rendszer keretében a befektetők befektetésüket csak piaci fejleményekhez nem kapcsolódó, korlátozó visszaváltási feltételek mellett válthatják vissza. |
2. RÉSZ
Mérleg (havi fennálló összegek)
Az euroövezeti monetáris aggregátumok és azok ellentételei összeállítása céljából az EKB az 1. táblázatban szereplő adatokat kéri. Az EKB további adatokat kér az EKB kötelező tartalékképzési rendszere céljára. A havi követelmények a következők:
1. Instrumentumkategóriák
a) Források
A vonatkozó instrumentumkategóriák a következők: forgalomban levő készpénz, betéti kötelezettségek, PPA-k által kibocsátott részvények/befektetési jegyek, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok, tőke és tartalékok, valamint egyéb források. A monetáris és nem monetáris kötelezettségek elkülönítése érdekében a betéti kötelezettségeket egynapos betétek, lekötött betétek, felmondással visszaváltható betétek és visszavásárlási megállapodások (repoügyletek) szerint is részletezik. Lásd a II. mellékletben szereplő fogalommeghatározásokat.
b) Eszközök
A vonatkozó instrumentumkategóriák a következők: készpénz, hitelek, hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok, tulajdonosi részesedések, befektetési alapok részvényei/befektetési jegyei, nem pénzügyi eszközök és egyéb eszközök. Lásd a II. mellékletben szereplő fogalommeghatározásokat.
2. Futamidő szerinti részletezés
Az eredeti futamidők tagozódása az instrumentumok tulajdonságainak helyettesítőjeként szolgál, amennyiben a különböző piacok pénzügyi instrumentumai nem teljesen összehasonlíthatóak.
a) Források
A lejárati sávokra vagy felmondásos visszaváltási periódusokra vonatkozó idősávok a következők: a lekötött betéteknél egyéves és kétéves kibocsátáskori futamidő; a felmondással visszaváltható betéteknél háromhavi és kétéves felmondási periódus. A repoügyleteket futamidő szerint nem részletezik, mivel ezek rendszerint nagyon rövid időszakra szóló instrumentumok (rendszerint három hónapnál rövidebb kibocsátáskori futamidőre szólnak). Az MPI-k által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat egy- és kétéves lejárat szerint részletezik. A PPA-k által kibocsátott részvények/befektetési jegyek esetében nem kötelező a futamidő szerinti részletezés.
b) Eszközök
A lejárati sávokra vonatkozó idősávok a következők: egyéves és ötéves lejárati sáv az euroövezeti rezidenseknek (kivéve az MPI-knek) nyújtott, alszektoronként részletezett hitelek esetén, valamint a háztartásoknak nyújtott, cél szerint részletezett hitelek esetén, valamint egy további bontás két évnél az euroövezeti nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek és háztartásoknak nyújtott, euróban denominált, cél szerint részletezett hitelek esetén; ezenkívül az euroövezetben található MPI-k által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok állományait egy- és kétéves lejárati sávra kell lebontani.
3. A jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak nyújtott hitelek cél szerinti részletezése és elkülönült azonosítása
A háztartásoknak és a háztartásokat segítő nonprofit intézményeknek nyújtott hiteleket tovább kell részletezni a hitel célja szerint (fogyasztási hitel, lakáscélú hitel, egyéb hitel). Az „egyéb hitel” kategórián belül külön kell azonosítani a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak nyújtott hiteleket.
4. Devizanem szerinti részletezés
A monetáris aggregátumok összeállítása során felhasználható mérlegtételek tekintetében az euróban megadott egyenlegeket az adatszolgáltatási rendszerben elkülönítetten kell kimutatni, hogy az EKB választhassa a monetáris aggregátumok olyan meghatározását, hogy azokba bevonja az összes devizanem egyenlegeit, vagy csak euróban számol.
5. Az ügyfelek szektora és rezidensi állapota szerinti részletezés
5.1. |
Az euroövezeti monetáris aggregátumok és ellentételeik összeállítása szükségessé teszi a pénztartó szektort alkotó, az euroövezet területén levő ügyfelek azonosítását. Erre a célra a nem-MPI ügyfeleket az 549/2013/EU rendeletben megállapított, módosított nemzeti számlák európai rendszerében (a továbbiakban: ESA 2010) foglaltaknak megfelelően (lásd a II. melléklet 3. részét) kormányzatra (S.13) – azon belül a központi kormányzatot (S.1311) az összes betéti kötelezettségben külön azonosítva – és egyéb rezidens szektorokra osztják fel. Annak érdekében, hogy a monetáris aggregátumokból és hitelállományokból lebontva havi szektoronkénti részletezésű számítást lehessen készíteni, az egyéb rezidens szektorokat tovább részletezik a következő alszektorok szerint: nem pénzügyi vállalatok (S.11), háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15), biztosítók (S.128), nyugdíjpénztárak (S.129), nem PPA befektetési alapok (S.124), egyéb pénzügyi közvetítők (S.125), kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126), valamint captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127). Bizonyos mérlegtételek, például a hitelek és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok jelentése céljára ez utóbbi három szektort összevonják (S.125 + S.126 + S.127). Az egyéb pénzügyi közvetítőkön (S.125) belül megkülönböztetésre kerülnek továbbá azon ügyfelek, amelyek PKV-k, illetve központi szerződő felek. A jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások/társas vállalkozások tekintetében lásd a 3. pontot.
Az EKB kötelező tartalékképzési rendszere céljára az 1. táblázatban az összes betéti kötelezettség és a „két éven túli, lekötött betétek”, a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” és a „repoügyletek” betétkategóriák tekintetében meg kell különböztetni a központi kormányzatot. A tartalékalap kiszámítása céljára továbbá információkat gyűjtenek a tartalékképzésre kötelezett egyéb hitelintézetek kötelezettségei tekintetében, a III. melléklet 1. részében meghatározottak szerint. |
5.2. |
Az MPI-k ügyfeleit fel kell osztani központi bankokra (S.121), ezen belül külön azonosítva az EKB-t, betétgyűjtő vállalatokra a központi bankok kivételével (S.122), valamint PPA-kra (S.123). Ennek az a célja, hogy jobban meg lehessen érteni a bankszektor hitelezési és finanszírozási politikáját és megfelelőbben figyelemmel lehessen kísérni a bankközi tevékenységeket. |
5.3. |
A csoporton belüli pozíciók vonatkozásában megkülönböztetésre kerülnek továbbá az adatszolgáltatók és a betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével (S.122) közötti hitel és betéti pozíciók és ügyletek, az azonos csoporthoz tartozó szervezetek (belföldi és más euroövezeti tagállamok) közötti kapcsolatok azonosításának lehetővé tétele érdekében. |
5.4. |
A legfeljebb egyéves eredeti futamidejű, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok devizanem szerint részletezett állományait illetően további megkülönböztetésre kerül a kormányzat (S.13) az állam és a bankok közötti kapcsolódás megfelelőbb áttekintésének biztosítására. |
5.5. |
A repoügyletekből/fordított repoügyletekből vagy ezekkel egyenértékű műveletekből származó egyes betétek/hitelek kapcsolódhatnak a központi szerződő felekkel végzett ügyletekhez. A központi szerződő fél a pénzügyi piacokon forgalmazott szerződések szerződő felei között a jogilag valamennyi eladóval szemben vevőként, valamennyi vevővel szemben pedig eladóként fellépő közbeiktatott szereplő. A 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően az ilyen üzleti tevékenységet a betétek és hitelek alatt kell jelenteni, függetlenül attól, hogy ezeket más adatszolgáltatási célokra hogyan kell kezelni. Mivel ezek az ügyletek gyakran az MPI-k közötti kétoldalú szerződések helyettesítői, további részletezés szükséges az egyéb pénzügyi közvetítőként (S.125) besorolt központi szerződő feleket érintő repoügyletek és fordított repoügyletek tekintetében. |
5.6. |
A „belföldi” ügyfeleket valamennyi statisztikai részletezés tekintetében a „belföldtől eltérő euroövezeti” ügyfelektől elkülönítve kell azonosítani. A tagállamokban található ügyfeleket hazai szektoruk vagy intézményi besorolásuk szerint kell azonosítani, az EKB statisztikai célú jegyzékeinek, az EKB „Manual on MFI balance sheet statistics” (MPI-mérlegstatisztikákról szóló kézikönyv) című kiadványának, valamint az ESA 2010-nek megfelelően. Azon uniós intézményeket, amelyek euroövezeti rezidensek, azonban tagállamban nem rezidensek (mint például az EKB), „belföldtől eltérő euroövezeti” ügyfélként kell jelenteni. A tagállamokon kívüli ügyfeleket a nemzeti számlák rendszerének (a továbbiakban: SNA 2008) megfelelően kell besorolni. |
5.7. |
Az euroövezeti tagállamok MPI-i által kibocsátott PPA részvények/befektetési jegyek tekintetében az adatszolgáltatók legalább rezidensi állapot szerinti részletezésben jelentik a tulajdonosok adatait, belföld/belföldtől eltérő euroövezet/külföld részletezésben, az euroövezetben nem rezidensek állományai kizárásának lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k a szükséges statisztikai információkat levezethetik az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) alapján gyűjtött adatokból is, amennyiben az adatok az e rendelet 7. cikke szerinti határidőknek és a IV. mellékletben meghatározott rendelkezésre minimumszabályoknak megfelelnek.
|
6. Tőke és tartalékok részletezése
Erre a részletezésre a tőke és tartalékok számviteli összetevőire vonatkozó információszolgáltatás, valamint e tétel mérleget érintő más fejleményekkel való interakciójának figyelemmel kísérése érdekében van szükség.
7. Az egyéb eszközökön és egyéb forrásokon belül a származtatott termékek, valamint a hitelek és betétek után elhatárolt kamatok mérlegben szereplő pozícióinak azonosítása.
Erre a részletezésre a statisztikák közötti összhang erősítéséhez van szükség.
8. Saját értékpapír-állományok
Az 1. táblázat az MPI-k hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokat tartalmazó, a 8. cikk (4) bekezdésének megfelelően az eszközök és források köréből kizárt saját állományairól kér információkat.
3. RÉSZ
Mérleg (negyedéves fennálló összegek)
A monetáris fejlemények további elemzése és más statisztikai célok érdekében az EKB a mérleg kulcsfontosságú tételei tekintetében a következőket kéri:
1. |
Az euroövezeti nem MPI-knek nyújtott hitelek alszektor és futamidő szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot). Ez annak érdekében szükséges, hogy a pénztartó szektor vonatkozásában lehetővé tegye a teljes hitelfinanszírozás (hitelek és értékpapírok) teljeskörű, alszektorok és futamidő szerinti összetételének figyelemmel kísérését. Az euróban denominált, nem pénzügyi vállalatok és háztartások részére nyújtott, egy éven túli és két éven túli eredeti futamidejű hitelek esetében további „ebből” pozíciók szükségesek egyes hátralévő futamidők és kamatmegállapítási időszakok tekintetében (lásd a 2. táblázatot). A kamatmegállapítás a hitel kamatlábának az aktuális hitelszerződésben előre kikötött változtatása. Kamatmegállapítással érintett hitelek többek között azok a hitelek, amelyek kamatozását időszakosan felülvizsgálják valamely index (például Euribor) alakulásának megfelelően, valamint a folyamatosan felülvizsgált kamatozású (azaz változó kamatozású) hitelek és a hitelnyújtó belátása szerint felülvizsgálható kamatozású hitelek. |
2. |
Az euroövezeti tagállamok kormányzatával (a központi kormányzat kivételével) szemben fennálló betéti kötelezettségek alszektorok szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot). Ezt a havi adatszolgáltatáshoz kiegészítő információként kell megadni. |
3. |
Az euroövezeten kívüli ügyfelekkel szembeni pozíciók szektoronkénti részletezése (lásd a 2. táblázatot). Amennyiben az ESA 2010 nem alkalmazandó, az SNA 2008 szerinti szektorbesorolás érvényes. |
4. |
Az ingatlanok azonosítása a nem pénzügyi eszközökön belül. Erre a részletezésre azért van szükség, hogy további információkkal szolgáljon a nem pénzügyi eszközökről és lehetővé tegye a bankszektor ingatlanállománya relatív jelentőségének figyelemmel kísérését. |
5. |
Az egyéb eszközökön és egyéb forrásokon belül a származtatott termékek mérlegben szereplő pozícióinak szektor szerinti részletezésben történő azonosítása (lásd a 2. táblázatot). Erre a részletezésre a statisztikák közötti összhang erősítéséhez van szükség, és a havi adatszolgáltatást egészíti ki. |
6. |
A tartott tulajdonosi részesedések részletezése tőzsdei részvények, nem tőzsdei részvények és egyéb részesedések szerint (lásd a 2. táblázatot). Ez a havi adatszolgáltatást egészíti ki a tulajdonosi részesedésekkel való kereskedés módjára vonatkozó információk megadásával. |
7. |
Országok szerinti részletezés, valamint az Európai Beruházási Bankkal, az Európai Stabilitási Mechanizmussal, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel és az Egységes Szanálási Testülettel szembeni pozíciók (lásd a 3. táblázatot). Ez a részletezés a monetáris fejlemények további elemzése, az eurót esetlegesen bevezető tagállamokra vonatkozó statisztikai információk szolgáltatása, valamint adatminőségi ellenőrzések céljára szükséges. Az országok szerinti részletezést minden egyes tagállam tekintetében meg kell adni. Amennyiben egy ország csatlakozik az Unióhoz, e tagállam vonatkozásában a részletezés jelentése a csatlakozás időpontját magában foglaló negyedéves referencia-időszakkal kezdődik. Az ország szerinti részletezést meg kell adni azon országok tekintetében is, amelyek kilépnek vagy kiléptek az Unióból, a „külföld (EU kivételével)” tételen belüli külön részletezésként. |
8. |
A nem MPI-k euroövezeten belüli határokon átnyúló betéteinek és a nem MPI-knek nyújtott hitelek szektor szerinti részletezése (lásd a 3. táblázatot). Ez a részletezés az egyes tagállamokbeli adatszolgáltatóknak a többi euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szembeni pozíciói értékeléséhez szükséges. Amennyiben egy tagállam bevezeti az eurót, e tagállam vonatkozásában a részletezés jelentése az euro bevezetésének időpontját magában foglaló negyedéves referencia-időszakkal kezdődik. |
9. |
Devizanemek szerinti részletezés (lásd a 4. táblázatot). A devizanemek szerinti részletezésre a hitelek esetében minden egyes nem euroövezeti tagállam nemzeti devizaneme tekintetében, a betétek, hitelek és hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok esetében pedig kiválasztott devizanemek (GBP, USD, CHF, JPY) tekintetében van szükség. Erre a részletezésre azért van szükség, hogy ki lehessen számítani a monetáris aggregátumokra és azok ellentételeire vonatkozó, az árfolyamváltozásokkal kiigazított tranzakciókat, amennyiben ezek az aggregátumok az összes devizanemet összesítve tartalmazzák. |
3. táblázat
Negyedéves fennálló összegek (Országok szerinti részletezés)
MÉRLEGTÉTELEK |
EU |
Külföld (nem EU) |
|||||
|
|||||||
|
Egyéb euroövezeti tagállam |
Nem euroövezeti tagállam |
Egyes EU-s intézmények (*1) |
|
ebből: Egyesült Királyság |
||
FORRÁSOK |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
MPI-ktől |
|
|
|
|
|
||
nem MPI-ktől |
|
|
|
|
|
||
kormányzat |
|
|
|
|
|
||
egyéb pénzügyi közvetítők + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők |
|
|
|
|
|
||
biztosítók |
|
|
|
|
|
||
nyugdíjpénztárak |
|
|
|
|
|
||
nem PPA befektetési alapok |
|
|
|
|
|
||
nem pénzügyi vállalatok |
|
|
|
|
|
||
háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
ESZKÖZÖK |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
MPI-k részére |
|
|
|
|
|
||
nem MPI-k részére |
|
|
|
|
|
||
kormányzat |
|
|
|
|
|
||
egyéb pénzügyi közvetítők + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők |
|
|
|
|
|
||
biztosítók |
|
|
|
|
|
||
nyugdíjpénztárak |
|
|
|
|
|
||
nem PPA befektetési alapok |
|
|
|
|
|
||
nem pénzügyi vállalatok |
|
|
|
|
|
||
háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
legfeljebb 1 éves |
|
|
|
|
|
||
1 és 2 év között |
|
|
|
|
|
||
2 éven túli |
|
|
|
|
|
||
MPI-k által kibocsátott |
|
|
|
|
|
||
legfeljebb 1 éves |
|
|
|
|
|
||
1 és 2 év között |
|
|
|
|
|
||
2 éven túli |
|
|
|
|
|
||
nem MPI-k által kibocsátott |
|
|
|
|
|
||
ebből: kormányzat |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
PPA részvények/befektetési jegyek |
|
|
|
|
|
||
Nem PPA részvények/befektetési jegyek |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
4. táblázat
Negyedéves fennálló összegek (pénznemek szerinti részletezés)
MÉRLEGTÉTELEK |
Minden pénznem együtt |
Euro |
Eurótól eltérő uniós pénznemek |
Nem uniós pénznemek |
Kiválasztott pénznemek |
||||||
|
|
|
Összesen |
Minden uniós tagállam pénzneme |
|
GBP |
USD |
JPY |
CHF |
||
FORRÁSOK |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
MPI-ktől |
M |
M |
|
|
|
|
|
|
|
||
nem MPI-ktől |
M |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
MPI-ktől |
M |
M |
|
|
|
|
|
|
|
||
nem MPI-ktől |
M |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
legfeljebb 1 éves |
M |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
1 éven túli |
M |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
MPI-ktől |
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
nem MPI-ktől |
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
M |
M |
|
|
|
|
|
|
|
||
ESZKÖZÖK |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
MPI-k részére |
M |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
nem MPI-k részére |
M |
M |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
MPI-k részére |
M |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
nem MPI-k részére |
M |
M |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
legfeljebb 1 éves |
M |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
1 éven túli |
M |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
MPI-k részére |
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
nem MPI-k részére |
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
MPI-k által kibocsátott |
M |
M |
|
|
|
|
|
|
|
||
nem MPI-k által kibocsátott |
M |
M |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
MPI-k által kibocsátott |
M |
M |
|
|
|
|
|
|
|
||
nem MPI-k által kibocsátott |
M |
M |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
MPI-k által kibocsátott |
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
nem MPI-k által kibocsátott |
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
||||||||||
M |
Havi adatszolgáltatási követelmények, lásd az 1. táblázatot. |
||||||||||
Q |
Negyedéves adatszolgáltatási követelmények, lásd a 2. táblázatot. |
4. RÉSZ
Átértékelési kiigazítások jelentése a tranzakciók összeállításához
Az átértékelési kiigazítások az EKB számára a pénzügyi tranzakciók kiszámításához szükségesek. Ezek információkkal szolgálnak az árváltozások vagy egyéb átértékelések által a mérlegben jelentett eszközök és források időszak végi fennálló összegeire gyakorolt hatásokról. A fennálló összegekben a deviza-árfolyammozgások által a nem euróban denominált eszközökre és forrásokra gyakorolt hatások következtében bekövetkező változások nem szerepelnek a jelentett átértékelési kiigazítások között (a tranzakciók összeállítása céljára az árfolyamváltozás miatti kiigazítások külön kerülnek levezetésre).
Az átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó minimumkövetelményeket az 1A. és a 2A. táblázat tartalmazza. A hitelekre és az értékpapírokra vonatkozó átértékelési kiigazítások jelentésével kapcsolatos külön megfontolások az alábbiakban kerülnek kifejtésre.
1. Hitelek átértékelése (a leírásokat/kivezetéseket is ideértve)
Az átértékelési kiigazítás tükröz a 2. és 3. résznek megfelelően jelentett hitelek fennálló összegében bekövetkezett minden olyan változást, amelyet a leírások okoznak, beleértve a hitel teljes fennálló összegének leírását (kivezetés), valamint a leírások/kivezetések visszaírását is. A kiigazításnak a hitelezési veszteségekre képzett céltartalékokban bekövetkező változásokat is tükröznie kell, amennyiben az NKB a 8. cikk (3) bekezdése alapján megengedi a mérleg szerinti fennálló összegek hitelezési veszteségekre képzett céltartalékok összegének levonásával történő nyilvántartását. Átértékelési kiigazítást kell rögzíteni a hitel (mérlegből való kivezetéssel történő) elidegenítése következtében a hitelek fennálló összegében bekövetkező változás és az ügyleti érték (vagyis az eladási ár) közötti különbség figyelembevétele érdekében is. Hasonlóképpen, valamely hitelnek a jelentett fennálló összegnél alacsonyabb áron történő megszerzése pozitív átértékelést eredményez.
2. Értékpapírok árváltozása
Az értékpapírok árváltozása tekintetében tett kiigazítások az értékpapírok értékében bekövetkező változásokra utalnak, amelyeket az értékpapírok nyilvántartási vagy piaci árának a változása idéz elő. A kiigazítás tartalmazza az időszakvégi mérleg szerinti fennálló összegnek a nyilvántartás szerinti referenciaértékhez képest bekövetkező értékváltozásait, azaz a potenciális veszteséget/nyereséget. Tartalmazhatja az értékpapírokkal folytatott tranzakciókból eredő értékelési változásokat is, azaz a realizált veszteséget/nyereséget is.
A hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírokra vonatkozóan nem kerülnek megállapításra adatszolgáltatási minimumkövetelmények. Ha azonban az adatszolgáltatók által a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírokra alkalmazott értékelési gyakorlatok az időszak végi fennálló összegek változását eredményezik, az NKB-k számára megengedett az ilyen változásokhoz kapcsolódó adatok gyűjtése.
5. RÉSZ
A hitelek értékpapírosítására és hitelek egyéb átruházására vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények
1. Általános követelmények
1.1. |
Az adatokat a 8. cikk (2) bekezdése szerint kell jelenteni, adott esetben a 8. cikk (3) bekezdése szerinti adatokkal módosítva. Valamennyi adattételt a hitel adósának rezidensi státusa és alszektora szerint kell részletezni, az 5. táblázatban megadott oszlopfejlécek szerint. |
1.2. |
Különbséget kell tenni az értékpapírosítások és a hitelek egyéb átruházása között. Az értékpapírosítás tárolási szakaszában elidegenített hiteleket úgy kell tekinteni, mintha azok értékpapírosítása már megtörtént volna. Külön kell azonosítani az euroövezetben rezidens PKV-k részvételével történő értékpapírosításokat. Az egyéb hitelátruházások esetében külön kell azonosítani, ha az ügyfél belföldi MPI vagy nem belföldi euroövezeti MPI. |
1.3. |
A hitelátruházások között különbséget kell tenni az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegekre gyakorolt hatás szerint is:
|
1.4. |
A jelentett fennálló hitelösszegekre hatást gyakorló átruházások tekintetében az MPI-k megkülönböztetik továbbá azokat az átruházásokat, amelyek esetében az átruházott hitelek fennálló összege tekintetében hitelgondozóként járnak el. |
2. A hitelátruházások jelentésére vonatkozó követelmények
2.1. |
Az MPI-k a nettó hitelátruházásokat az adott hónap alatti szerzések és az adott hónap alatti elidegenítések különbségeként számítják ki. E célra az MPI-k a szerzések és elidegenítések ügyleti értékét (vagyis a vételek, illetve eladások értékét) alkalmazzák. |
2.2. |
Az MPI-k az 5a. táblázatnak megfelelően a következőként szolgáltatnak adatot a hitelátruházásokról:
|
2.3. |
A 2.2.a) szakaszban említett besorolást illetően az NKB-k utasíthatják az MPI-ket, hogy a hitelátruházásokat a 2. blokk helyett az 1. blokkba sorolják, amennyiben az átruházott hitelek tekintetében valamely másik belföldi MPI jár el hitelgondozóként. Az NKB-k előírják, hogy az ilyen átruházásokat a statisztikai adatszolgáltatás során az ugyanazon MPI által átruházott és gondozott hitelek átruházásától elkülönítve azonosítsák. |
3. Az átruházott hitelek fennálló összegeinek jelentésére vonatkozó követelmények
3.1. |
Az MPI-k az 5b. táblázatnak megfelelően a következőként szolgáltatnak adatot a hitelek hó végi fennálló összegeiről:
|
3.2. |
A 3.1.a) szakaszban említett besorolást illetően, amennyiben az NKB-k utasítják az MPI-ket, hogy a hitelátruházásokat a 2.3. szakasznak megfelelően sorolják be, az MPI-k az 1. blokkban szerepeltetik a más belföldi MPI által átruházott hitelek fennálló összegeit, amelyek tekintetében hitelgondozóként járnak el, amennyiben a hitelek nem szerepelnek a belföldi MPI-k I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeiben. Az NKB-k előírják, hogy az ilyen fennálló összegeket a statisztikai adatszolgáltatás során az ugyanazon MPI által átruházott és gondozott hitelek átruházásától elkülönítve azonosítsák. |
3.3. |
Az NKB-k további információkat kérhetnek az MPI-ktől a hitelek fennálló összegeiben mutatkozó fejlemények magyarázata érdekében, különösen az átruházott hiteleket tartó ügyfél megváltozását vagy a mérlegből kivezetett hitelekre vonatkozó hitelgondozási megállapodások megváltozását illetően, amelyek átsorolási kiigazításokat tehetnek szükségessé annak érdekében, hogy az EKB megfelelően ki tudja igazítani a hitelezéssel kapcsolatos fejleményeket az értékpapírosítások és egyéb átruházások MPI mérlegre gyakorolt hatásaira tekintettel. |
4. Az átruházott hitelek fennálló összegeit érintő átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelmények
4.1. |
Az MPI-k az 5b. táblázatnak megfelelően adatot szolgáltatnak az átértékelési kiigazításokról, amelyek tükrözik a 3. szakasz alapján jelentett hitelek hó végi fennálló összegeiben bekövetkező azon változásokat, amelyeket a hitelek leírása vagy kivezetése okoz, valamint tükrözik a hitelekre képzett céltartalékokban bekövetkező változásokat (amennyiben a fennálló összegeket a céltartalékok levonásával rögzítik). Az átértékelési kiigazítások a hitelátruházás hónapjában tükrözik továbbá az átruházott hitelek fennálló összege és a szerzés vagy elidegenítés ügyleti értéke közötti, a 2. szakaszban említett különbséget. |
4.2. |
Az MPI-k az 5b. táblázatnak megfelelően a következőként szolgáltatnak adatot az átértékelési kiigazításokról:
|
6. RÉSZ
A kisméretű hitelintézetek egyszerűsített adatszolgáltatása
Amennyiben az NKB-k a 9. cikk (2) bekezdése alapján eltéréseket engedélyeznek a kisméretű hitelintézetek részére, úgy e hitelintézeteket a következő követelmények alól mentesíthetik:
1. |
A 2. rész 4. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés. |
2. |
A következők külön azonosítása:
|
3. |
A 3. rész 3. szakaszában említett, szektor szerint részletezés. |
4. |
A 3. rész 7. szakaszában említett, ország szerinti részletezés. |
5. |
A 3. rész 9. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés. |
Emellett ezek a hitelintézetek a 2., 4. és 5. részben említett statisztikai adatszolgáltatási követelményeket teljesíthetik oly módon, hogy csak negyedéves alapon szolgáltatnak adatot, a 7. cikk (3) bekezdésében a negyedéves statisztikákra vonatkozóan meghatározott határidőkkel összhangban.
7. RÉSZ
A mérlegtételekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények összefoglalása( 1 )
INSTRUMENTUM- ÉS LEÁRATI KATEGÓRIÁK |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
MÉRLEGTÉTELEK |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ESZKÖZÖK |
FORRÁSOK |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ÜGYFÉL- ÉS CÉLKATEGÓRIÁK |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ESZKÖZÖK |
FORRÁSOK |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
DEVIZANEMEK |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
(*1) Az adatokat külön kell azonosítani az Európai Beruházási Bank, az Európai Stabilitási Mechanizmus, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Egységes Szanálási Testület esetében.
(1) A havi adatrészletezések félkövérrel, a negyedéves adatrészletezések normál betűtípussal vannak szedve.
(2) A futamidő szerinti havi részletezés csak az euroövezeti tagállamok MPI-ktől eltérő fő rezidens szektorainak nyújtott hitelekre vonatkozik, az euroövezeti tagállamok kormányzatát is beleértve. Az euroövezeti tagállamok központi kormányzaton kívüli kormányzata részére nyújtott hitelekre vonatkozó, megfelelő futamidő szerinti részletezés negyedéves.
(3) Az euroövezeti nem pénzügyi vállalatok és háztartások részére nyújtott hitelek esetében. Ezenkívül a futamidő szerinti részletezést a háztartásoknak nyújtott hitelek cél szerinti részletezése tekintetében is gyűjtik.
(4) A futamidő szerinti havi részletezés csak az euroövezetben található MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományaira vonatkozik, és az euroövezeti kormányzat által kibocsátott értékpapírok állományai „legfeljebb egy éves” részletezéssel rendelkeznek. Negyedéves adatként az euroövezeti nem MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományait „legfeljebb egy éves” és „egy éven túli” kategóriákba sorolják.
(5) Csak a külföldön rezidens ügyfelekkel szemben.
(6) További értesítésig a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” tételre vonatkozó adatszolgáltatás önkéntes.
(7) A hitelek és a betétek esetében az alszektoronkénti havi részletezés kötelező.
(8) A repoügyletek és a fordított repoügyletek esetében kötelező az S.125 alszektorba besorolt központi szerződő felekre vonatkozó részletezés. Ezenkívül a hitelek, a betétek és a hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok esetében kötelező a pénzügyi közvetítő vállalat ügyfelekre vonatkozó részletezés.
(9) Az egyes tagállamok pénznemei szerinti negyedéves részletezés kötelező a kiválasztott hiteltételekre. A GBP, USD, JPY és CHF devizák tekintetében negyedéves részletezés kötelező a betétek, hitelek és hitelviszonyt megtestesítő tartott értékpapírok kiválasztott tételeire.
II. MELLÉKLET
KONSZOLIDÁLÁSI ELVEK ÉS MEGHATÁROZÁSOK
1. RÉSZ
Egy tagállamon belüli konszolidálás statisztikai célokból
1. |
Minden olyan tagállam, amelynek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállam) tekintetében az adatszolgáltatói kör azon rezidens MPI-kből áll, amelyek szerepelnek az MPI-k statisztikai célú jegyzékében, valamint a rezidens nem-MPI hitelintézetekből. Ezek a következők:
Az adatszolgáltatók statisztikai célokra összevontan kezelik (konszolidálják) az egy tagállamon belül található összes belföldi telephelyük (a bejegyzett székhely vagy központi ügyintézési hely és/vagy fióktelepek) üzleti tevékenységét. Az offshore pénzügyi központokban letelepedett intézményeket statisztikailag azon területek rezidenseinek kell tekinteni, ahol e központok találhatók. |
2. |
Az adatszolgáltatók az összes nem belföldi telephelyük üzleti tevékenységét a következőképpen jelentik:
|
2. RÉSZ
Az instrumentumkategóriák meghatározása
1. |
Ez a táblázat az instrumentumkategóriák részletes standard leírását tartalmazza, amelyet a nemzeti központi bankok (NKB-k) e rendeletnek megfelelően átültetnek a nemzeti szinten alkalmazandó kategóriákba. A táblázat nem az egyes pénzügyi instrumentumok listája és a leírások nem kimerítő jellegűek. A fogalommeghatározások az ESA 2010-re utalnak. |
2. |
Az eredeti, azaz a kibocsátáskori futamidő a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött „élettartamát” jelenti, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza (például hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), illetve amelynek letelte előtt csak valamely szankció terhe mellett váltható vissza (például a betétek egyes típusai). A felmondási idő megegyezik azon időtartammal, amely akkor kezdődik, amikor a pénzügyi instrumentum tulajdonosa értesítést küld az instrumentum visszaváltására irányuló szándékáról, és addig a napig tart, amikor a tulajdonos az instrumentumot már szankció terhe nélkül készpénzre válthatja. A pénzügyi instrumentumokat csak akkor osztályozzák a felmondási időszak hosszának megfelelően, ha nincs megállapodás szerinti futamidő. |
3. |
A pénzügyi követelések megkülönböztethetők aszerint, hogy átruházhatóak-e vagy nem. Egy követelés akkor átruházható, ha tulajdonjoga azonnal átruházható az egyik egységről a másikra átadás vagy forgatmányozás, illetve származtatott pénzügyi eszközök esetében ellenirányú ügylet kötése révén. Míg bármelyik pénzügyi eszközzel lehet potenciálisan kereskedni, az átruházható eszközöket szervezett tőzsdén történő vagy „tőzsdén kívüli” (OTC) kereskedésre tervezték, bár a tényleges kereskedés nem képezi az átruházhatóság szükségszerű feltételét. |
Táblázat
Instrumentumkategóriák
ESZKÖZKATEGÓRIÁK
Kategória |
A főbb jellemzők leírása |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
A fizetésre általánosan használt, forgalomban levő euro és külföldi bankjegyek és érmék állománya. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Pénzügyi eszközök állományai, amelyek akkor jönnek létre, amikor a hitelezők pénzt adnak kölcsön az adósoknak, amit vagy nem átruházható dokumentumok igazolnak, vagy nem igazolnak dokumentumok. Ez a tétel magában foglalja az adatszolgáltatók által betétek formájában elhelyezett eszközöket is. Az NKB-k kérhetik e tétel szektorok szerinti teljes részletezését is.
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok az adósság tényét tanúsító átruházható pénzügyi instrumentumok, amelyekkel általában a másodlagos piacokon kereskednek vagy velük ellenirányú ügylet köthető a piacon, és amelyek a tulajdonosuknak nem biztosítanak tulajdonjogot az azokat kibocsátó intézményben. E tételbe az alábbiak tartoznak:
Az értékpapír-kölcsönzési műveletek keretében kölcsönbe adott vagy repomegállapodás keretében értékesített értékpapírok az eredeti tulajdonos mérlegében maradnak (és nem rögzítendők az ideiglenes megszerző mérlegében), amennyiben határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Ha az ideiglenes megszerző a kapott értékpapírokat eladja, akkor az ilyen értékesítést végleges adásvételként kell nyilvántartásba venni, és az értékpapír-portfolió negatív előjelű pozíciójaként kell bevezetni az ideiglenes megszerző mérlegébe. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
A tulajdonosi részesedés egy vállalatra vagy kvázivállalatra vonatkozó olyan tulajdonjog, amelynek alapján a fennmaradó vagyonra vonatkozó követeléssel lehet élni a hitelezők összes követelésének kiegyenlítése után. Ez a tétel a következő részletezéseket tartalmazza:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Az olyan befektetési alapok által kibocsátott részvények vagy befektetési jegyek, amelyek kollektív befektetési vállalkozások, amelyek pénzügyi és/vagy nem pénzügyi eszközökbe fektetnek be, amennyiben a cél a nyilvánosságtól gyűjtött tőke befektetése. Ebbe a tételbe tartoznak a PPA-k e rendelettel összhangban kibocsátott részvényei/befektetési jegyei, valamint az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 1. cikkének 1. pontjában meghatározott nem pénzpiaci befektetési alapok által kibocsátott részvények/befektetési jegyek. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
A pénzügyi eszköznek nem minősülő eszközök, az állóeszközöket (termelt nem pénzügyi eszközök, amelyeket egy évnél hosszabb ideig rendszeresen vagy folyamatosan használnak a termelésben) is beleértve. Ebbe a tételbe tartozhatnak:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Az „egyéb eszközök” a mérleg eszközoldalán levő maradéktételnek tekintendő, amelynek a meghatározása „máshová nem sorolt eszközök”. Az NKB-k előírhatják az e tétel részét képező egyes alpozíciók jelentését (az e rendelet alapján kötelező „ebből” tételeken kívül). Az egyéb eszközök az alábbiakat tartalmazhatják:
Az „egyéb eszközök” nem tartalmazzák az olyan pénzügyi instrumentumokat, amelyek pénzügyi eszközök formáját öltik (ezek a mérleg más soraiban szerepelnek), egyes pénzügyi instrumentumokat, amelyek nem öltik pénzügyi eszköz formáját, például a garanciákat, kötelezettségvállalásokat, a közigazgatási és vagyonkezelői hiteleket (mérlegen kívül nyilvántartott tételek) és a nem pénzügyi eszközöket (amelyek a 6. kategóriában szerepelnek). |
FORRÁSKATEGÓRIÁK
Kategória |
A főbb jellemzők leírása |
||||||||||||||||||||||
|
A források között a „forgalomban levő készpénz” kategória a forgalomban levő, a monetáris hatóságok által kibocsátott vagy jóváhagyott bankjegyek és érmék. E kategória magában foglalja az EKB és az NKB-k által kibocsátott bankjegyeket. A forgalomban levő érmék a monetáris aggregátumok részét képezik, és ebben a kategóriában is szerepelnek, még ha az érmék jogilag a központi kormányzat, és nem az NKB forrástételét alkotják is. Amennyiben a forgalomban levő érméket a központi kormányzat bocsátja ki, az NKB e forrás ellentételét az „egyéb eszközök” tételen belül rögzíti (lásd a 7. kategóriát). |
||||||||||||||||||||||
|
Az adatszolgáltatók tartozásai (részvények, betétek vagy egyéb) a hitelezők felé, amelyek megfelelnek az I. melléklet 1. részében leírt jellemzőknek, kivéve az átruházható értékpapírok vagy PPA részvények/befektetési jegyek kibocsátásából származókat. Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e kategóriát a következő összetevőkre kell bontani: egynapos betétek, lekötött betétek, felmondás alapján visszaváltható betétek és visszavásárlási megállapodások.
A következő tétel nem kezelendő betétként: A vagyonkezelői alapon kapott pénzösszegeket (betéteket) nem kell nyilvántartani a statisztikai mérlegben (lásd a „vagyonkezelői alapon nyújtott hitelek” tételt a 2. kategóriában). |
||||||||||||||||||||||
|
Olyan betétek, amelyek kérésre készpénzre átválthatók és/vagy csekkel, rendszeres átutalással, terheléssel vagy hasonló módon, jelentős késedelem, korlátozás vagy szankció nélkül átruházhatók. E tételbe az alábbiak tartoznak:
|
||||||||||||||||||||||
|
Az átruházható betétek az „egynapos betétek” kategóriáján belül azok a betétek, amelyek jelentős késedelem, korlátozás vagy szankció nélkül kérésre közvetlenül átruházhatók más gazdasági szereplők részére általánosan használt fizetési mód – úgy mint átutalás és beszedés, esetleg hitelkártya vagy betéti kártya, elektronikuspénz-műveletek, csekk vagy hasonló eszköz – révén történő fizetés teljesítése céljából. Az átruházható betétek között nem szerepeltethetőek azok a betétek, amelyek csak készpénzfelvételre használhatóak fel, és/vagy azok a betétek, amelyekből pénzt csak ugyanazon tulajdonos másik számláján keresztül lehet felvenni vagy átutalni. |
||||||||||||||||||||||
|
Olyan nem átruházható betétek, amelyeket nem, vagy csak bizonyos szankció megfizetése ellenében lehet egy megállapodás szerinti rögzített határidő előtt pénzre váltani. E tétel tartalmazza az olyan hatóságilag szabályozott takarékbetéteket is, amelyeknél a futamidőre vonatkozó szempont nem mérvadó; ezeket a „két éven túli” futamidősávba kell besorolni. Az ismételt lekötésű pénzügyi termékeket a legkorábbi lejárat szerint kell besorolni. Bár a lekötött betétek esetében fennállhat az előzetes felmondás melletti korábbi visszaváltás lehetősége, illetve a betétet adott esetben bizonyos szankció terhe mellett korábban vissza lehet váltani, azonban e jellemzők a besorolás szempontjából nem minősülnek relevánsnak. |
||||||||||||||||||||||
|
Ezek valamennyi futamidő szerinti részletezésben tartalmazzák a következőket:
Emellett a két éven túli, lekötött betétek közé tartoznak: azon egyenlegek (függetlenül esedékességi határidejüktől), amelyeknél a kamatlábakat és/vagy szerződési feltételeket a nemzeti jogszabályok határozzák meg, és amelyeket két éven túl teljesülő különleges célokra (például lakáscélú finanszírozás) szánnak, még akkor is, ha ezek technikailag kérésre visszaválthatók. |
||||||||||||||||||||||
|
Nem lekötött, nem átruházható betétek, amelyeket nem lehet pénzre váltani egy előzetes olyan felmondási időszak nélkül, amelynek letelte előtt a készpénzre váltás nem, vagy csak szankció ellenében lehetséges. Ide tartoznak egyrészt azon betétek, amelyek – bár jogilag kérésre esetleg visszaválthatók – visszaváltására a nemzeti gyakorlatnak megfelelően csak korlátozások és szankciók mellett kerülhet sor (a „legfeljebb három hónapos felmondással visszaváltható betétek” futamidősávba sorolt betétek), másrészt a felmondási idő vagy megállapodás szerinti futamidő nélküli befektetési számlák, amelyek azonban korlátozó lehívási rendelkezéseket tartalmaznak (ezeket a „három hónapon túli” futamidősávba kell sorolni). |
||||||||||||||||||||||
|
E tételbe az alábbiak tartoznak:
Emellett a legfeljebb három hónapos felmondási idővel felmondható betétek közé tartoznak a nem átruházható, látra szóló takarékbetétek és a lakossági betétek más típusai, amelyek bár jogilag kérésre azonnal is visszaválthatók, erre csak jelentős szankciók mellett kerülhet sor. A három hónapnál hosszabb, de legfeljebb kétéves felmondási idővel felmondható betétek közé tartoznak (adott esetben) a felmondásos vagy meghatározott lejáratú befektetési számlák, amelyek a felvételt korlátozó rendelkezéseket tartalmaznak. |
||||||||||||||||||||||
|
Az adatszolgáltató által egy adott áron eladott olyan értékpapírokért kapott készpénz ellentétele, amelyek tekintetében határozott kötelezettséget vállaltak, hogy ugyanazon vagy hasonló értékpapírokat egy meghatározott jövőbeli napon rögzített áron visszavásárolnak. Az adatszolgáltatók által harmadik fél, azaz az ideiglenes megszerző részére átruházott értékpapírok ellenében kapott összegeket a „visszavásárlási megállapodások” sorban kell szerepeltetni, feltéve, hogy határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Ez azzal jár, hogy a művelet során továbbra is az adatszolgáltatók viselik a művelet alapját képező értékpapírokhoz kapcsolódó kockázatokat és viseli a hasznokat. A repo típusú műveletek következő változatait mind a „visszavásárlási megállapodások” közé sorolják be:
A repo típusú műveletek alapját képező értékpapírokat a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” 3. eszközkategóriában szereplő szabályt követve kell nyilvántartani. Az arany készpénzbiztosíték melletti ideiglenes átruházásával járó műveleteket is e tétel alatt kell nyilvántartani. |
||||||||||||||||||||||
|
A PPA-k által kibocsátott részvények vagy befektetési jegyek. Ez a tétel a PPA-k részvényesei felé fennálló teljes kötelezettséget jelenti. Ide tartoznak a fel nem osztott eredményből vagy pénzeszközökből származó, a jövőben várhatóan esedékes kifizetésekre és kötelezettségekre a PPA-k által félretett összegek is. |
||||||||||||||||||||||
|
Az adatszolgáltatók által kibocsátott, a tulajdonosi részesedéstől eltérő értékpapírok, amelyek általában átruházható instrumentumok, és amelyekkel másodlagos piacokon kereskednek vagy velük ellenirányú ügylet köthető a piacon, és amelyek tulajdonosuknak nem biztosítanak tulajdonjogot az azokat kibocsátó intézményben. E tételbe az alábbiak tartoznak:
|
||||||||||||||||||||||
|
Ezek valamennyi lejárat szerinti részletezésben tartalmazzák a következőket:
|
||||||||||||||||||||||
|
A kibocsátott, legfeljebb kétéves eredeti futamidejű hibrid instrumentumok, amelyek a kibocsátás pénznemében lejáratkor a hitelviszonyt megtestesítő és a származékos összetevők egyesítése miatt az eredetileg befektetett összegnél alacsonyabb szerződéses visszaváltási értékkel rendelkezhetnek. |
||||||||||||||||||||||
|
Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e kategória azon összegekből áll, amelyek az adatszolgáltatók által a részvényesek vagy más tulajdonosok részére kibocsátott alaptőkéből erednek, amelyek a tulajdonos számára az adatszolgáltatóban fennálló tulajdonosi jogokat és általában az adatszolgáltató eredményéből és felszámolás esetére saját tőkéjéből a részesedésre való jogosultságot képviselik. Ez a kategória a következő részletezéseket tartalmazza:
|
||||||||||||||||||||||
|
Az „egyéb források” a mérleg forrásoldalán levő maradéktételnek tekintendő, amelynek a meghatározása „máshová nem sorolt források”. Az NKB-k előírhatják az e tétel részét képező egyes alpozíciók jelentését (az e rendelet alapján kötelező „ebből” tételeken kívül). Az egyéb források az alábbiakat tartalmazhatják:
Az „egyéb források” köréből ki lehet zárni csaknem az összes olyan pénzügyi instrumentumot, amelyek pénzügyi források formáját öltik (és az egyéb mérlegsorokban szerepelnek); azon pénzügyi instrumentumokat, amelyek nem pénzügyi forrás formájában jelennek meg, mint például a garanciák, kötelezettségvállalások, közigazgatási és a vagyonkezelői hitelek (mérlegen kívül nyilvántartott tételek) és a nem pénzügyi források, mint például a mérleg forrásoldalán szereplő tőketételek (amelyek a „tőke és tartalékok”-ban szerepelnek). |
3. RÉSZ
A szektorok meghatározása
A tagállamokban az ESA 2010 szolgál a szektorbesorolás alapjául. Ez a táblázat a szektorok részletes standard leírását tartalmazza, amelyeket az NKB-k e rendeletnek megfelelően átültetnek a nemzeti kategóriákba. Az euroövezeti ügyfeleket adott esetben az Európai Központi Bank (EKB) által vezetett statisztikai célú jegyzékeknek megfelelő szektoruk szerint kell azonosítani, valamint az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozóan az EKB által adott egyéb útmutatás szerint.
A tagállamokon kívüli ügyfelek szektor szerinti besorolását az SNA 2008-nak megfelelően kell elvégezni. Az „MPI” kifejezés csak a tagállamokra vonatkozik. A nem uniós rezidensek besorolása céljára az „MPI” kifejezés úgy értelmezendő, hogy az az SNA 2008 „központi bank”, „betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével” és „pénzpiaci alapok” szektorait jelenti.
Táblázat
A szektorok meghatározása
Szektor |
Meghatározás |
MPI-k |
Lásd az 1. cikket |
Kormányzat |
A kormányzati szektor (S.13) magában foglalja mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása (ESA 2010, 2.111–2.113 pont). |
Központi kormányzat |
Ez az alszektor (S.1311) magában foglalja az állam összes közigazgatási egységét és az olyan központi kormányzati szerveket, amelyek illetékessége általánosságban kiterjed az ország egész gazdasági területére. A társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek nem tartoznak ebbe az alszektorba (ESA 2010, 2.114 pont). E rendelet alkalmazásában a központi kormányzat magában foglalja a kormányzat (S.13) szektorába besorolt uniós intézményeket és szerveket is. |
Tartományi kormányzat |
Ez az alszektor (S.1312) azokat a közigazgatási szervezeteket foglalja magában, amelyek elkülönült gazdasági egységek, és a társadalombiztosítási alapok kezelését kivéve, bizonyos kormányzati funkciókat gyakorolnak a központi kormányzati szint alatt és a helyi önkormányzati szint felett (ESA 2010, 2.115 pont). |
Helyi önkormányzatok |
Ez az alszektor (S.1313) olyan közigazgatási egységeket foglal magában, amelyek hatásköre kizárólag az ország gazdasági területének helyi részére terjed ki, a társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek helyi képviseletei kivételével (ESA 2010, 2.116 pont). |
Társadalombiztosítási alapok |
A társadalombiztosítási alapok alszektor (S.1313) azokat a központi, állami és helyi intézményi egységeket foglalja magába, amelyek fő tevékenysége szociális ellátások nyújtása, és megfelelnek a következő két feltételnek: a) törvény vagy rendelet erejénél fogva a lakosság bizonyos csoportjai kötelesek a rendszerben részt venni, vagy abba járulékot fizetni; és b) a társadalombiztosítási járulékok és juttatások megállapítása vagy jóváhagyása a kormányzat felelősségi körébe tartozik, függetlenül felügyeleti szervként vagy munkáltatóként betöltött szerepétől (ESA 2010, 2.117 pont). |
Nem pénzpiaci befektetési alapok |
Az 1073/2013/EU rendeletben (EKB/2013/38) meghatározott befektetési alapok. Az alszektor a PPA-k kivételével minden olyan kollektív befektetési vállalkozást magában foglal, amelyek pénzügyi és/vagy nem pénzügyi eszközökbe fektetnek be, amennyiben a cél a nyilvánosságtól gyűjtött tőke befektetése. |
Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők |
Az „egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” alszektor (S.125) magában foglal minden olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelynek fő tevékenysége a pénzügyi közvetítés, melynek keretében gazdasági egységekkel szemben olyan kötelezettségeket vállal, amelyet nem fizetőeszköz, betét (vagy a betéteket lényegében helyettesítő eszköz), illetve részvény/befektetési jegy testesít meg, valamint nem kapcsolódik biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerekhez (ESA 2010, 2.86–2.94 pont). A „kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek” alszektor (S.126) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek maguk nem pénzügyi közvetítők, de fő tevékenységük pénzügyi közvetítéshez szorosan kapcsolódó tevékenység. Ez az alszektor tartalmazza magában foglalja azokat a vállalatközpontokat is, amelyek leányvállalatai mind vagy többségükben pénzügyi vállalatok (ESA 2010, 2.95–2.97 pont). A „captive finanszírozók és pénzkölcsönzők” alszektor (S.127) magában foglalja az összes olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelyek nem foglalkoznak sem pénzügyi közvetítéssel, sem kiegészítő pénzügyi szolgáltatások nyújtásával, és amelyek eszközeinek vagy forrásainak nagy része nem képezi gazdasági műveletek tárgyát a nyílt piacokon. Ez az alszektor magában foglalja többek között az olyan holdingtársaságokat, amelyeknek leányvállalatok egy csoportja felett ellenőrzést biztosító tulajdonosi részesedés van a tulajdonukban, és amelyek fő tevékenysége az, hogy a tulajdonukban tartják a csoportot anélkül, hogy bármilyen további szolgáltatást nyújtanának azoknak a vállalkozásoknak, amelyekben tulajdonosi részesedéssel rendelkeznek, vagyis nem kezelnek vagy irányítanak más egységeket (ESA 2010, 2.98–2.99 pont). |
Biztosítók |
A biztosítók alszektor (S.128) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában (ESA 2010, 2.100–2.104 pont). |
Nyugdíjpénztárak |
A nyugdíjpénztárak alszektor (S.129) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés. A nyugdíjpénztárak mint társadalombiztosítási rendszerek nyugdíjjövedelmet, valamint gyakran haláleseti és fogyatékossági juttatásokat is biztosítanak (ESA 2010, 2.105–2.110 pont). |
Nem pénzügyi vállalatok |
A nem pénzügyi vállalatok szektor (S.11) olyan önálló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági egységekből áll, amelyek piaci termelők, és amelyek fő tevékenysége a javak előállítása és a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása. Ez a szektor magában foglal nem pénzügyi kvázivállalatokat is (ESA 2010, 2.45–2.54 pont). |
Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények |
A háztartások szektor (S.14) az egyéneket és az egyének csoportjait foglalja magában, egyrészt mint fogyasztókat, másrészt mint olyan vállalkozókat, akik piacra szánt javakat állítanak elő és pénzügyi vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat nyújtanak (azaz piaci termelők), feltéve, hogy a javak és szolgáltatások előállítását nem kvázivállalatként kezelt elkülönült gazdasági egységek keretében végzik. A szektorba tartoznak azok az egyének vagy csoportok is, akik kizárólag saját végső felhasználásra állítanak elő termékeket vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat (ESA 2010, 2.118–2.128 pont). A háztartásokat segítő nonprofit intézmények szektort (S.15) olyan nonprofit intézmények alkotják, amelyek önálló jogi személyiséggel rendelkeznek, háztartásokat segítő tevékenységet folytatnak, és nem piaci magántermelők. Fő bevételi forrásuk a háztartásoktól mint fogyasztóktól származó önkéntes pénzbeli és természetbeni hozzájárulások, a kormányzati kifizetések és a tulajdonból származó jövedelem (ESA 2010, 2.129–2.130 pont). |
Jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások és társas vállalkozások (a „háztartások” alpopulációja) |
Azok a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások és társas vállalkozások, amelyek piaci termelők, és nem kvázivállalatokként kezelendők (ESA 2010, 2.119 pont d) alpontja). |
III. MELLÉKLET
A KÖTELEZŐ TARTALÉKOK CÉLJÁRA TÖRTÉNŐ ADATSZOLGÁLTATÁS
1. RÉSZ
Általános szabályok
1. |
Az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában *-gal jelölt cellák az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) céljára a tartalékalap kiszámítására szolgálnak. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében a hitelintézeteknek vagy bizonyítékot kell adniuk a források tartalékalap számításából kizárandó tételeiről, vagy pedig alkalmazniuk kell az Európai Központi Bank (EKB) által meghatározott állandó százalékos mértékű egységes levonást. A mintázattal jelölt rovatokban szereplő adatokat kizárólag a tartalékképzésre kötelezett hitelintézeteknek kell jelenteniük. |
2. |
Az 1. táblázatnak a „tartalékképzésre kötelezett hitelintézeteknél” elhelyezett betétekre vonatkozó cellái nem tartalmazhatják az adatszolgáltatóknak az EKB kötelező tartalékképzési rendszere alól mentesítettnek minősülő intézményekkel – vagyis a reorganizációs intézkedésektől eltérő okok miatt mentesített intézményekkel – szembeni kötelezettségeit. A tartalékképzési kötelezettség alól reorganizációs intézkedések miatt átmenetileg mentesített intézményeket továbbra is tartalékképzésre kötelezettként kezelik, ezért az ilyen intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket szerepeltetni kell e rész 1. táblázatában. Az egyösszegű engedmény alkalmazása miatt a Központi Bankok Európai Rendszerében tartalékállomány fenntartására ténylegesen nem kötelezett intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket is ebben a táblázatban kell feltüntetni. |
3. |
A nemzeti adatgyűjtési rendszertől függően és az e rendeletben rögzített meghatározások és besorolási elvek maradéktalan betartása mellett a tartalékképzésre kötelezett hitelintézetek alternatív módon jelenthetik a tartalékalap kiszámításához szükséges adatokat – az átruházható instrumentumokra vonatkozó adatok kivételével – az e rész 1. táblázatának megfelelően, feltéve, hogy ez az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában a mintázattal nem rendelkező cellákban szereplő egyik pozíciót sem érinti. |
4. |
Az alábbi táblázatnak megfelelő adatszolgáltatás vonatkozásában biztosítani kell az I. melléklet 2. része 1. táblázatának való szigorú megfelelést.
1. táblázat Tartalékalap
|
2. RÉSZ
Különös szabályok a hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén
1. |
Amennyiben hitelintézetek közötti egyesülésre kerül sor, az átvevő intézmény tartalékalapját az egyesülést közvetlenül követő tartalékperiódusra az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 12. cikkének megfelelően a tartalékalapja és az átvett intézmények tartalékalapjainak aggregátumaként kell kiszámítani, mintha az egyesülés nem történt volna meg, az e rendelet alapján jelentett statisztikai információk felhasználásával. |
2. |
Amennyiben az 1. pontban említett egyesülésben az átvevő intézmény nem a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény, az 1. pontban említett számítás céljára használandó, az e rendelet alapján jelentett statisztikai információk releváns referencia-időszakai a következők:
|
3. |
Amennyiben az 1. pontban említett egyesülésben az átvevő intézmény a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény, az első pontban említett számítás céljára használandó, az e rendelet alapján jelentett statisztikai információk releváns referencia-időszakai a következők:
|
4. |
Az 1. pontban említett számítás a későbbi tartalékperiódusokra is alkalmazandó, amennyiben a következők mindegyike fennáll:
|
(1) A következők összegeként kerül kiszámításra:
|
Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 2. része 1. táblázatának a)-b)+c)+d)+e)+f)-g)+h)+i)+j)+k) oszlopai (Források); |
|
vagy e rendelet I. melléklete 2. része 1. táblázatának a)-b)-c)+d)+e)+f)+g)-h)-i)+j)+k)+l)+m) oszlopai (Források) |
(2) Az adatszolgáltatóknak lehetősége van arra, hogy ezen adatszolgáltatási követelménynek önkéntes adatszolgáltatással tegyenek eleget, azaz megtehetik, hogy vagy valós számadatokat (beleértve a nulla pozíciót is) jelentenek, vagy azt, hogy „hiányzó információ”. Ha azonban az adatszolgáltató a valós számadatok közlése mellett döntött, a továbbiakban már nem jelentheti azt, hogy „hiányzó információ”.
(3) A következőkből kiszámítva:
|
Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 2. része 1. táblázatának l) oszlopa (Források); vagy |
|
e rendelet I. melléklete 2. része 1. táblázatának n) oszlopa (Források) |
IV. MELLÉKLET
A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓI KÖR ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUMSZABÁLYOK
Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez.
1. |
Az adattovábbításra vonatkozó minimumszabályok:
|
2. |
Az adatok pontosságára vonatkozó minimumszabályok:
|
3. |
A koncepcionális megfelelésre vonatkozó minimumszabályok:
|
4. |
A revíziókra vonatkozó minimumszabályok: Be kell tartani az EKB és az érintett NKB által meghatározott revíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni. |
V. MELLÉKLET
A hatályon kívül helyezett rendelet és annak módosítása
Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozás) (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.) |
Az Európai Központi Bank 1375/2014/EU rendelete (2014. december 10.) a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) módosításáról (EKB/2014/51) (HL L 366., 2014.12.20., 77. o.) |
VI. MELLÉKLET
Megfelelési táblázat
Az 1071/2013/EU rendelet |
Ez a rendelet |
1. cikk |
2. cikk |
2. cikk |
2. cikk (5) bekezdés és I. melléklet 1. rész 1.3. szakasz |
3. cikk (1) bekezdés |
3. cikk (1) bekezdés |
3. cikk (2) bekezdés |
- |
3. cikk (3) bekezdés |
1. cikk b) pont ii. alpont |
3. cikk (4) bekezdés |
3. cikk (2) bekezdés |
4. cikk |
4. cikk |
5. cikk (1) és (3) bekezdés |
5. cikk (1) és (2) bekezdés |
5. cikk (2) bekezdés |
5. cikk (3) bekezdés |
5. cikk (4) bekezdés |
- |
5. cikk (5) bekezdés |
- |
6. cikk a)–c) pont |
5. cikk (1) bekezdés első albekezdés c) és d) pont |
6. cikk d) pont |
- |
7. cikk |
7. cikk |
8. cikk (1) bekezdés |
8. cikk (1) bekezdés |
8. cikk (2) és (3) bekezdés |
8. cikk (2) bekezdés |
8. cikk (4) bekezdés |
8. cikk (3) bekezdés |
9. cikk (1) bekezdés a) pont |
9. cikk (1) bekezdés első albekezdés a) pont |
9. cikk (1) bekezdés b) pont |
9. cikk (1) bekezdés második albekezdés és 9. cikk (5) bekezdés második albekezdés |
9. cikk (1) bekezdés c) pont |
9. cikk (1) bekezdés második albekezdés |
9. cikk (1) bekezdés d) pont |
9. cikk (2) bekezdés |
9. cikk (1) bekezdés e) pont |
9. cikk (10) bekezdés első albekezdés. |
9. cikk (1) bekezdés f) pont |
9. cikk (3) bekezdés |
9. cikk (2) bekezdés |
9. cikk (4) bekezdés |
9. cikk (3) bekezdés |
9. cikk (6) bekezdés |
9. cikk (4) bekezdés |
- |
9. cikk (5) bekezdés |
9. cikk (7) bekezdés első albekezdés. |
10. cikk |
10. cikk |
11. cikk |
11. cikk |
12. cikk |
12. cikk |
13. cikk |
13. cikk |
14. cikk (1) bekezdés |
14. cikk |
14. cikk (2) bekezdés |
I. melléklet 3. rész 8. szakasz harmadik albekezdés |
14. cikk (3) bekezdés első mondat |
I. melléklet 3. rész 7. szakasz harmadik albekezdés második mondat |
14. cikk (3) bekezdés második mondat |
9. cikk (7) bekezdés második albekezdés |
15. cikk |
15. cikk |
16. cikk |
18. cikk |
I. melléklet 1. rész 1. szakasz |
I. melléklet 1. rész |
I. melléklet 1. rész 2. szakasz |
- |
I. melléklet 2. rész |
I. melléklet 2. rész |
I. melléklet 3. rész |
I. melléklet 3. rész |
I. melléklet 4. rész |
I. melléklet 4. rész |
I. melléklet 5. rész |
I. melléklet 5. rész |
I. melléklet 6. rész |
I. melléklet 6. rész |
I. melléklet 7. rész |
I. melléklet 7. rész |
II. melléklet 1. rész 1. pont |
II. melléklet 1. rész 1. pont |
II. melléklet 1. rész 2. pont a) alpont |
6. cikk (1) bekezdés |
II. melléklet 1. rész 2. pont b) alpont |
II. melléklet 1. rész 2. pont a) és c) alpont |
II. melléklet 1. rész 2. pont c) alpont |
II. melléklet 1. rész 2. pont b) és d) alpont |
II. melléklet 2. rész |
II. melléklet 2. rész |
II. melléklet 2. rész 3. szakasz utolsó mondat |
9. cikk (9) bekezdés |
II. melléklet 3. rész |
II. melléklet 3. rész |
III. melléklet 1. rész 1. szakasz |
III. melléklet 1. rész |
III. melléklet 2. rész 1. szakasz |
6. cikk |
III. melléklet 2. rész 2. szakasz 2.1. pont |
2. cikk 24. pont |
III. melléklet 2. rész 2. szakasz 2.2–2.3. pont és táblázat |
III. melléklet 2. rész |
III. melléklet 2. rész 2. szakasz 2.4. pont |
11. cikk (3) és (4) bekezdés |
IV. melléklet |
IV. melléklet |