EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32017R2225
Regulation (EU) 2017/2225 of the European Parliament and of the Council of 30 November 2017 amending Regulation (EU) 2016/399 as regards the use of the Entry/Exit System
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2225 rendelete (2017. november 30.) az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2225 rendelete (2017. november 30.) az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról
HL L 327., 2017.12.9, p. 1–19
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
9.12.2017 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 327/1 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/2225 RENDELETE
(2017. november 30.)
az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1) |
Az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a tagállamok külső határainak átlépésére vonatkozó feltételeket, kritériumokat és részletes szabályokat állapít meg. |
(2) |
Az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) az Unió tagállamainak külső határait rövid távú tartózkodás céljából átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló központi rendszer létrehozására irányul. |
(3) |
A harmadik országbeli állampolgároknak az (EU) 2016/399 rendelet szerinti ellenőrzéséhez – amely kiterjed a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának ellenőrzésére, személyazonosságuk megállapítására, vagy mindkettőre, valamint annak vizsgálatára, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem lépte-e túl a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát – a határőröknek valamennyi rendelkezésre álló információt fel kell használniuk, szükség esetén az (EU) 2017/2226 rendelet által létrehozott határregisztrációs rendszer (a továbbiakban: EES) adatait is. Az EES-ben tárolt adatokat célszerű felhasználni annak ellenőrzésére is, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tiszteletben tartották-e az engedélyezett beutazások maximális számát. |
(4) |
Egyes esetekben a harmadik országbeli állampolgárok biometrikus adatokat kell, hogy szolgáltatassanak a határforgalom-ellenőrzés céljára. A harmadik országbeli állampolgárok belépésének feltételeit ezért módosítani kell oly módon, hogy e feltételek közé fel kell venni az említett biometrikus adatok szolgáltatására vonatkozó kötelezettséget. Ha a harmadik országbeli állampolgár megtagadja az egyéni akta létrehozásához, illetve a határforgalom-ellenőrzések elvégzéséhez szükséges biometrikus adatok szolgáltatását, a beléptetés megtagadására vonatkozó döntést kell hozni. |
(5) |
Az EES maximális hatékonyságának biztosítása érdekében azokon a határokon, ahol az EES-t működtetik, a belépés és kilépés ellenőrzését összehangoltan kell végrehajtani. |
(6) |
Az EES létrehozása szükségessé teszi az olyan határokon történő átlépéskor alkalmazott személyellenőrzési eljárások kiigazítását, ahol az EES-t működtetik. Az EES célja különösen, hogy a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok úti okmányainak belépéskor és kilépéskor végzett bélyegzése megszűnjön, és azt felváltsa a belépés és kilépés elektronikus rögzítése közvetlenül az EES-ben. A határforgalom-ellenőrzési eljárások során emellett figyelembe kell venni az EES és a 2004/512/EK tanácsi határozat (5) által létrehozott Vízuminformációs Rendszer (VIS) közötti interoperabilitást. Végezetül az EES révén lehetővé válik a rövid távú tartózkodás céljából utazók határátlépése esetében az új technológiák alkalmazása. A határforgalom-ellenőrzési eljárások e kiigazításai az EES-t működtető tagállamokban azon a napon kell, hogy hatályba lépjenek, amikor az (EU) 2017/2226 rendeletben meghatározottak szerint az EES megkezdi működését. |
(7) |
Az EES működésének megkezdésétől számított hat hónapos időszak során a határőröknek úgy kell figyelembe venniük a harmadik országbeli állampolgárok belépést vagy kilépést megelőző hat hónapban történő tartózkodásait a tagállamok területén, hogy az EES-ben rögzített belépési és kilépési adatok mellett az úti okmányokban szereplő bélyegzőlenyomatokat is ellenőrzik. Ez az intézkedés lehetővé teszi a szükséges ellenőrzések elvégzését azokban az esetekben, amikor egy személy az EES működésének kezdetét megelőző hat hónap során rövid távú tartózkodás céljából lett volna belépésre jogosult a tagállamok területére. Emellett külön rendelkezéseket kell meghatározni azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik a tagállamok területére beléptek, és az EES működésének megkezdése előtt onnan még nem léptek ki. Ezekben az esetekben a harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területéről történő kilépésekor az utolsó belépést is rögzíteni kell az EES-ben. |
(8) |
Figyelemmel a határokat átlépő harmadik országbeli állampolgárok száma tekintetében a tagállamokban és a tagállami határátkelőhelyeknél fennálló eltérő helyzetekre, a tagállamok számára lehetővé kell tenni annak eldöntését, hogy akarnak-e és ha igen, milyen mértékben olyan technológiákat alkalmazni, mint például az önkiszolgáló terminálok, az elektronikus átléptető kapuk és az automatizált határellenőrzési rendszerek. Ilyen technológiák alkalmazása esetén a külső határokon a belépés és kilépés ellenőrzését harmonizált módon kell végrehajtani, és a megfelelő szintű biztonságot garantálni kell. |
(9) |
Ezenfelül meg kell határozni a határőrök által az ilyen technológiák alkalmazása esetén ellátandó feladatokat és szerepeket. E tekintetben biztosítani kell, hogy az automatizált módszerekkel elvégzett határforgalom-ellenőrzés eredményei elérhetőek legyenek a határőrök számára, hogy így megfelelő döntéseket tudjanak hozni. Továbbá a csalárd magatartások és használat megelőzése érdekében az önkiszolgáló terminálok, elektronikus átléptető kapuk és automatizált határellenőrzési rendszerek utasok általi használatát felügyelni kell. Emellett e felügyelet végrehajtásakor a határőröknek különös figyelmet kell fordítaniuk a kiskorúakra, és olyan helyzetet kell teremteni, amely lehetővé teszi számukra a védelemre szoruló személyek azonosítását. |
(10) |
A tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy önkéntes alapon nemzeti könnyítési programokat hozzanak létre annak érdekében, hogy az előzetes utasvizsgálatnak alávetett harmadik országbeli állampolgárok belépéskor az alapos ellenőrzés bizonyos szempontjai tekintetében eltérésben részesüljenek. Amennyiben ilyen nemzeti könnyítési programok alkalmazására kerül sor, ezeket egy harmonizált modellnek megfelelően kell kialakítani, valamint a megfelelő szintű biztonságot garantálni kell. |
(11) |
Ez a rendelet nem érinti a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alkalmazását. |
(12) |
Mivel e rendelet célja – nevezetesen az (EU) 2016/399 rendelet jelenlegi szabályainak módosítása – csak az Unió szintjén valósítható meg, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
(13) |
Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
(14) |
Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (7) összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
(15) |
Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (8) összhangban nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
(16) |
Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (10) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(17) |
Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (11) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (12) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(18) |
Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (13) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (14) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(19) |
Ciprust, Bulgáriát, Romániát és Horvátországot illetően az EES-re vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendeletben foglalt rendelkezéseket csak akkor kell alkalmazni, ha az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek. Ennek következtében az olyan tagállamok számára, amelyek az EES működése megkezdésének időpontjában nem teljesítik az említett rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeket, különös átmeneti rendelkezéseket szükséges meghatározni a bélyegzésre vonatkozóan arra az időszakra, ameddig ezeknek a tagállamoknak az EES-hez történő csatlakozása folyamatban van. Ezeknek az átmeneti rendelkezéseknek biztosítaniuk kell, hogy az úti okmányok bélyegzése ugyanazzal a joghatással bírjon, mint egy EES-ben található belépési és kilépési adatrekord. |
(20) |
Azoknak a tagállamoknak, amelyek az EES működése megkezdésének időpontjában nem teljesítik az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeket, továbbra is folytatniuk kell a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok úti okmányainak belépéskor és kilépéskor végzett rendszeres bélyegzését. Ezeknek a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk a beléptető és kiléptető bélyegző-lenyomatokat az érintett harmadik országbeli állampolgár úti okmányában, és a belépés és kilépés időpontjának összehasonlításával ellenőrizniük kell, hogy az adott személy nem lépte-e túl az érintett tagállam területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát. Az úti okmányok bélyegzését és a bélyegzőlenyomatok vizsgálatát addig kell folytatni, ameddig az érintett tagállam az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdése szerint csatlakozik az EES-hez. |
(21) |
Az (EU) 2016/399 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(22) |
Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2016. szeptember 21-én véleményt nyilvánított, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az (EU) 2016/399 rendelet a következőképpen módosul:
1. |
A 2. cikk az alábbi pontokkal egészül ki: „22. »határregisztrációs rendszer (EES)«: az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott rendszer (*1); 23. »önkiszolgáló rendszer«: olyan automatizált rendszer, amely az adott személyre alkalmazandó határforgalom-ellenőrzést egészben vagy részben elvégzi, és amely az adatok EES-ben történő előzetes regisztrációjához használható; 24. »elektronikus átléptető kapu«: olyan elektronikus üzemeltetésű infrastruktúra, amely lehetővé teszi a külső határ tényleges átlépését vagy egy olyan belső határ tényleges átlépését, ahol a határforgalom-ellenőrzéseket még nem szüntették meg; 25. »automatizált határellenőrzési rendszer«: olyan rendszer, amely lehetővé teszi az automatizált határátlépést, és amely önkiszolgáló rendszerből és elektronikus átléptető kapuból áll; 26. »a chipen tárolt adatok valódiságának és integritásának megállapítása«: az az eljárás, amelynek révén tanúsítványok segítségével ellenőrzik, hogy az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt adatok a kiállító hatóságtól származnak-e, és azokat nem változtatták-e meg. |
2. |
A 6. cikk a következőképpen módosul:
|
3. |
A szöveg a következő cikkel egészül ki: „6a. cikk Harmadik országbeli állampolgárok, akikre vonatkozóan az EES-ben adatokat kell rögzíteni (1) Belépéskor és kilépéskor a következő kategóriákba tartozó személyekre vonatkozó adatokat az (EU) 2017/2226 rendelet 16., 17., 19. és 20. cikkével összhangban az EES-ben rögzíteni kell:
(2) Az olyan harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatokat, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését e rendelet 14. cikkének megfelelően megtagadták, az (EU) 2017/2226 rendelet 18. cikkével összhangban rögzíteni kell az EES-ben. (3) A következő kategóriákba tartozó személyekre vonatkozó adatokat nem kell rögzíteni az EES-ben:
|
4. |
A 8. cikk a következőképpen módosul:
|
5. |
A rendelet a következő cikkekkel egészül ki: „8a. cikk Önkiszolgáló rendszerek használata az adatoknak az EES-ben való előzetes regisztrálása céljából (1) Az olyan személyek, akiknek határátlépését a 6a. cikkel összhangban az EES-ben regisztrálni kell, az e cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett adatoknak az EES-ben való előzetes regisztrálása céljából önkiszolgáló rendszereket is használhatnak, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
(2) E cikk (1) bekezdése alapján az önkiszolgáló rendszer ellenőrzi, hogy az érintett személyt regisztrálták-e már az EES-ben, az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően pedig ellenőrzi a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságát. (3) Az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (4) bekezdésének megfelelően az önkiszolgáló rendszer ugyanazon rendelet 27. cikke szerint elvégzi a személyazonosság megállapítását. Ezen túlmenően az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (4) bekezdésével összhangban az EES-ben elvégzett személyazonosítás során:
(4) Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett személyre vonatkozó adatokat a (2) és (3) bekezdés értelmében az EES-ben nem rögzítettek:
(5) Amennyiben a (2) és (3) bekezdésben előírt műveletek azt jelzik, hogy az (1) bekezdésben említett személyre vonatkozóan az EES-ben adatokat rögzítettek, az önkiszolgáló rendszer értékeli, hogy szükséges-e a (4) bekezdés a) pontjában említett bármelyik adat frissítése. (6) Ha az (5) bekezdésben említett ellenőrzés felfedi, hogy az (1) bekezdésben említett személy rendelkezik az EES-ben regisztrált egyéni aktával, ugyanakkor az adatait frissíteni szükséges, akkor:
(7) Az önkiszolgáló rendszereket határőr felügyelete mellett kell üzemeltetni, akinek feladata a rendszer bármilyen nem megfelelő, csalárd vagy helytelen használatának felfedése. 8b. cikk Önkiszolgáló rendszerek és elektronikus átléptető kapuk használata az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akiknek határátlépését az EES-ben regisztrálni kell (1) Az olyan személyek számára, akiknek határátlépését a 6a. cikkel összhangban az EES-ben regisztrálni kell, a határforgalom-ellenőrzés céljából az önkiszolgáló rendszer használata engedélyezhető, amennyiben az összes alábbi feltétel teljesül:
(2) Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a 8. cikk (2) bekezdése és a 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja szerinti belépő határforgalom-ellenőrzések, valamint a 8. cikk (2) bekezdése és a 8. cikk (3) bekezdésének g) és h) pontja szerinti kilépő határforgalom-ellenőrzések az önkiszolgáló rendszer útján elvégezhetők. Az automatizált határellenőrzési rendszer útján elvégzett kilépő határforgalom-ellenőrzések a 8. cikk (3) bekezdésének h) pontjában előírt ellenőrzéseket is magukban foglalják. Ha egy adott személy számára engedélyezték az olyan nemzeti könnyítési programban való részvételt, amelyet valamely tagállam a 8d. cikk értelmében hozott létre, akkor az önkiszolgáló rendszer útján elvégzett belépő határforgalom-ellenőrzések során adott esetben elhagyható a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának iv. és v. alpontjában említett szempontok vizsgálata, ha ez a személy az említett tagállam vagy olyan tagállam külső határait lépi át, amely megállapodást kötött azzal a tagállammal, amelyik a 8d. cikk (9) bekezdése szerinti részvételt engedélyezte. (3) Beléptetéskor és kiléptetéskor az önkiszolgáló rendszeren keresztül elvégzett határforgalom-ellenőrzések eredményeit hozzáférhetővé kell tenni a határőr számára. Ez a határőr nyomon követi a határforgalom-ellenőrzés eredményeit, és az eredmények alapján engedélyezi a belépést vagy kilépést, vagy pedig a személyt egy határőrhöz irányítja, aki további ellenőrzést végez. (4) Az érintett személyt a (3) bekezdés szerint az alábbi bármely esetben egy határőrhöz kell irányítani:
(5) A (4) bekezdésben említett esetek mellett a határátlépést felügyelő határőr más okokból is dönthet úgy, hogy az önkiszolgáló rendszert használó személyt határőrhöz irányítja. (6) Az olyan személyek számára, akiknek határátlépését a 6a. cikk (1) bekezdésével összhangban az EES-ben regisztrálni kell, és akik a vonatkozó határforgalom-ellenőrzés elvégzéséhez önkiszolgáló rendszert vettek igénybe, engedélyezhető az elektronikus átléptető kapu használata. Elektronikus átléptető kapu használata esetén az elektronikus átléptető kapun keresztül történő határátlépéssel egyidejűleg kell elvégezni a belépési és kilépési adatrekord kapcsolódó regisztrációját, valamint ennek a rekordnak a megfelelő egyéni aktához való hozzákapcsolását az (EU) 2017/2226 rendelet 14. cikkének megfelelően. Amennyiben az elektronikus átléptető kaput és az önkiszolgáló rendszert fizikailag elkülönítik, a felhasználó személyazonosságának ellenőrzését az elektronikus átléptető kapunál kell elvégezni annak vizsgálata céljából, hogy az elektronikus átléptető kaput használó személy megegyezik-e az önkiszolgáló rendszert korábban használó személlyel. Az ellenőrzés elvégzéséhez alkalmazni kell legalább egy biometrikus azonosítót. (7) Ha az e cikk (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában, vagy mindkettőben felsorolt feltételek nem teljesülnek, akkor a 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja szerinti belépő határforgalom-ellenőrzések, valamint a 8. cikk (3) bekezdésének g) és h) pontja szerinti kilépő határforgalom-ellenőrzések részben végezhetők el önkiszolgáló rendszer útján. A határőr a 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja, valamint a 8. cikk (3) bekezdésének g) és h) pontja alapján csak azokat az ellenőrzéseket végezheti el, amelyeket nem lehetett az önkiszolgáló rendszer útján elvégezni. Emellett a határőrnek ellenőriznie kell, hogy az önkiszolgáló rendszerben használt úti okmány megegyezik-e az előtte álló személynél lévő úti okmánnyal. (8) Az önkiszolgáló rendszereket és az elektronikus átléptető kapukat határőr felügyelete mellett kell üzemeltetni, akinek feladata az önkiszolgáló rendszer, az elektronikus átléptető kapu, vagy mindkettő bármilyen nem megfelelő, csalárd vagy a helytelen használatának felfedése. (9) Ez a cikk nem érinti a tagállamok lehetőségét arra, hogy a határátlépéshez engedélyezzék az önkiszolgáló rendszerek, elektronikus átléptető kapuk vagy mindkettő használatát az uniós polgárok, az Európai Gazdasági Térségben részes valamely EFTA-állam (az Európai Szabadkereskedelmi Társulás állama) állampolgárai, Svájc állampolgárai, valamint az olyan harmadik országbeli állampolgárok számára, akiknek határátlépését az EES-ben nem kell regisztrálni. 8c. cikk Az automatizált határellenőrzési rendszerekre vonatkozó standardok Az automatizált határellenőrzési rendszereket – amennyire lehetséges – úgy kell kialakítani, hogy a 12 év alatti gyermekek kivételével mindenki igénybe vehesse azokat. E rendszereket emellett oly módon kell kialakítani, hogy az teljes mértékben tiszteletben tartsa az emberi méltóságot, különösen a kiszolgáltatott helyzetű személyeket érintő esetekben. Amennyiben a tagállamok úgy határoznak, hogy automatizált határellenőrzési rendszereket alkalmaznak, biztosítaniuk kell megfelelő létszámú személyzet jelenlétét az ilyen rendszert használó személyeknek történő segítségnyújtás céljából. 8d. cikk Nemzeti könnyítési programok (1) Minden egyes tagállam önkéntes programot hozhat létre (a továbbiakban: nemzeti könnyítési program) annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok vagy egy meghatározott harmadik ország állampolgárai, akik nem rendelkeznek a szabad mozgás uniós jogával, a tagállam külső határának átlépésekor részesülhessenek a (2) bekezdés alapján biztosított könnyítésekben. (2) A 8. cikk (3) bekezdésének a) pontjától eltérve, az e cikk (1) bekezdésében említett olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akiknek engedélyezték a nemzeti könnyítési programban való részvételt, amikor az ilyen harmadik országbeli állampolgárok a tagállam külső határát átlépik, a belépéskor elvégzett alapos ellenőrzésnek nem kell magában foglalnia a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának iv. és v. alpontjában említett szempontok vizsgálatát. (3) A tagállam a nemzeti könnyítési programban való részvételt kérelmező harmadik országbeli állampolgárokat előzetes utasvizsgálatnak veti alá különösen annak ellenőrzése céljából, hogy a (4) bekezdésben említett feltételek teljesülnek-e. Az ilyen harmadik országokbeli állampolgárok előzetes utasvizsgálatát a határőrök, a 767/2008/EK rendelet 4. cikkének 3. pontjában meghatározott vízumhatóságok vagy az (EU) 2017/2226 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározott bevándorlási hatóságok végzik. (4) A (3) bekezdésben említett hatóságok kizárólag abban az esetben engedélyezik a nemzeti könnyítési programban való részvételt valamely személy számára, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
(5) A nemzeti könnyítési programban való részvétel először legfeljebb egy évre engedélyezhető. A részvétel legfeljebb további öt évvel vagy pedig az úti okmány, vagy a már kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízum, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, illetve tartózkodási engedély érvényességének lejártáig meghosszabbítható attól függően, hogy melyik időtartam a rövidebb. Meghosszabbítás esetén a tagállam minden évben újraértékeli minden egyes olyan harmadik országbeli állampolgár helyzetét, akinek engedélyezték a nemzeti könnyítési programban való részvételt, annak érdekében, hogy a naprakész információk alapján garantálható legyen, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár továbbra is teljesíti a (4) bekezdésben meghatározott feltételeket. Ez az újraértékelés elvégezhető a határforgalom-ellenőrzés elvégzése során. (6) A 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja szerint a belépéskor elvégzett alapos ellenőrzések, valamint a 8. cikk (3) bekezdésének g) pontja szerint a kilépéskor elvégzett alapos ellenőrzések annak vizsgálatára is kiterjednek, hogy a harmadik országbeli állampolgárnak van-e érvényes hozzáférése a tagállami könnyítési programhoz. A határőrök a nemzeti könnyítési programban részt vevő harmadik országbeli állampolgárnak a 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja szerinti ellenőrzését beléptetéskor, illetve a 8. cikk (3) bekezdésének g) pontja szerinti ellenőrzését kiléptetéskor a biometrikus azonosítók elektronikus úton történő összehasonlítása nélkül is elvégezhetik úgy, hogy az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt arcképmást és a harmadik országbeli állampolgár EES-ben található egyéni aktájában tárolt arcképmást összehasonlítják a harmadik országbeli állampolgár arcával. A teljes ellenőrzést véletlenszerűen és kockázatelemzés alapján kell elvégezni. (7) A (3) bekezdésben említett hatóságok haladéktalanul visszavonják a harmadik országbeli állampolgár nemzeti könnyítési programban való részvételre való jogosultságát, ha nyilvánvalóvá válik, hogy a nemzeti könnyítési programban való részvétel engedélyezésének feltételei nem teljesültek vagy már nem teljesülnek. (8) Annak a (3) bekezdéssel összhangban történő ellenőrzésekor, hogy a kérelmező eleget tesz-e a (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek, különös figyelmet kell fordítani annak megvizsgálására, hogy a kérelmező nem jelent-e kockázatot az illegális bevándorlás vagy bármely tagállam biztonsága szempontjából, továbbá hogy a kérelmezőnek szándékában áll-e a tartózkodás engedélyezett időtartama alatt elhagyni a tagállamok területét. A tervezett tartózkodásokhoz szükséges anyagi fedezetet a tervezett tartózkodás vagy tartózkodások időtartamával és céljával összhangban, valamint az érintett tagállamok szállás- és ellátási átlagköltségeinek figyelembevételével kell megállapítani, kedvező árú szálláshelyet véve alapul, a tagállamok által a 39. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott referenciaösszegek alapján. A költségviselésnek, a magánszállásadásnak, vagy mindkettőnek az igazolása is bizonyíthatja a megfelelő anyagi fedezet meglétét. A kérelem vizsgálatának különösen a bemutatott dokumentumok hitelességén és megbízhatóságán, valamint a kérelmező által tett nyilatkozatok megbízhatóságán és a benne foglaltak helytállóságán kell alapulnia. Amennyiben a kérelem elbírálásáért felelős tagállamnak kétsége merül fel a kérelmezővel, a kérelmező nyilatkozataival, vagy az általa benyújtott igazoló dokumentumokkal kapcsolatban, a kérelemre vonatkozó határozat meghozatala előtt konzultálhat más tagállamokkal. (9) Két vagy több olyan tagállam, amely az e cikk alapján saját nemzeti könnyítési programot hozott létre, egymással megállapodást köthet annak érdekében, hogy nemzeti könnyítési programjaik kedvezményezettjei részesülhessenek más nemzeti könnyítési programban elismert könnyítésben is. A megállapodás megkötésétől számított egy hónapon belül a megállapodás egy példányát meg kell küldeni a Bizottság részére. (10) A nemzeti könnyítési program kialakítása során a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a programot üzemeltető rendszerük megfeleljen az (EU) 2017/2226 rendelet 43. cikkében meghatározott adatbiztonsági előírásoknak. A tagállamok megfelelő információbiztonsági kockázatelemzést végeznek, és a folyamat minden szakaszára egyértelműen kijelölik a biztonságra vonatkozó felelősségi köröket. (11) A Bizottság az e cikk alkalmazása harmadik évének végéig értékelést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e cikk végrehajtásáról. Az értékelés alapján az Európai Parlament vagy a Tanács felkérheti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a gyakran utazó és előzetes utasvizsgálatnak alávetett harmadik országbeli állampolgároknak szóló uniós program kialakítására.” |
6. |
A 9. cikk a következőképpen módosul:
|
7. |
A 10. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki: „(3a) Amennyiben a tagállamok elektronikus átléptető kapuk, illetve önkiszolgáló rendszerek vagy automatizált határellenőrzési rendszerek használata mellett döntenek, a III. melléklet D. részében előírt jelzőtáblákat használják a megfelelő sávok jelölésére. (3b) Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 8d. cikk szerint nemzeti könnyítési programot hoznak létre, a nemzeti könnyítési programban részt vevő harmadik országbeli állampolgároknak fenntartott külön sávok működtetése mellett is dönthetnek. A vonatkozó sávok jelölésére a III. melléklet E. részében előírt jelzőtáblákat használják.” |
8. |
A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép: „11. cikk Az úti okmányok bélyegzése (1) Amennyiben egy tagállam nemzeti jogszabályai erről kifejezetten rendelkeznek, a tagállam belépéskor és kilépéskor bélyegezőlenyomattal láthatja el az olyan harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait, akik az e tagállam által kiadott tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkeznek. (2) A 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított, egyszerűsített vasúti átutazási okmánnyal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok úti okmányát belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni. Továbbá a 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított, érvényes egyszerűsített átutazási okmánnyal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok úti okmányát, akik az átutazást vasúton hajtják végre és nem szállnak ki valamely tagállam területén, belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni. (3) A harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor és kilépéskor, ha egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízum alapján olyan tagállam területére lépnek be vagy lépnek ki, amely még nem alkalmazza teljeskörűen a schengeni vívmányokat, de az EES-t működteti, belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni. (4) A bélyegzőlenyomatok elhelyezésére vonatkozó gyakorlati szabályokat a IV. melléklet tartalmazza.” |
9. |
A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép: „12. cikk A rövid távú tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeknek való megfelelés vélelme (1) A 12a. cikk sérelme nélkül, ha a tagállamok egyikének területén tartózkodó valamely harmadik országbeli állampolgár számára nem hoztak létre egyéni aktát EES-ben vagy a harmadik országbeli állampolgár belépési és kilépési adatrekordja a tartózkodás engedélyezett időtartamának lejártát követően nem tartalmaz kiutazási dátumot, az illetékes hatóságok vélelmezhetik, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem felel meg vagy már nem felel meg a tagállamok területén való engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeknek. (2) Az e cikk (1) bekezdésében említett vélelmet az olyan harmadik országbeli állampolgárokra nem lehet alkalmazni, akik bármilyen hitelt érdemlő módon bizonyítani tudják, hogy a szabad mozgás uniós joga őket megilleti, illetve tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkeznek. Adott esetben (EU) 2017/2226 rendelet 35. cikkét kell alkalmazni. (3) Az (1) bekezdésben említett vélelem megdönthető, amennyiben a harmadik országbeli állampolgár bármilyen hitelt érdemlő módon – például utazási jegy vagy a tagállamok területén kívül való tartózkodásának, vagy a korábbi tartózkodási engedély vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum lejárati dátumának bizonyítására alkalmas eszköz útján – bizonyítja, hogy a rövid távú tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeket betartotta. A vélelem megdöntése esetén – az (EU) 2017/2226 rendelet 20. cikkével összhangban – az illetékes hatóságok szükség esetén egyéni aktát hoznak létre az EES-ben, illetve rögzítik az EES-ben, hogy az érintett személy mely időpontban és hol lépte át valamelyik tagállam külső határát vagy olyan tagállam belső határát, amely még nem alkalmazza teljeskörűen a schengeni vívmányokat, de az EES-t működteti. (4) Amennyiben nem dől meg az (1) bekezdésben említett vélelem, a tagállamok területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgárt a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (*7) megfelelően vissza lehet küldeni. A szabad mozgás uniós jogával rendelkező harmadik országbeli állampolgárok kizárólag a 2004/38/EK irányelvnek megfelelően küldhetők vissza. |
10. |
A szöveg a következő cikkel egészül ki: „12a. cikk Átmeneti időszak és átmeneti intézkedések (1) Az EES működésének megkezdését követő 180 napos időszakban annak a belépéskor és a kilépéskor való ellenőrzése érdekében, hogy a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult személyek nem lépték-e túl az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát, valamint adott esetben annak a belépéskor való ellenőrzése érdekében, hogy az érintett személyek nem lépték-e túl az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító vízum által engedélyezett beutazások számát, a belépést vagy kilépést megelőző 180 napban a tagállamok területén történő tartózkodást a határőrök úgy veszik figyelembe, hogy az EES-ben rögzített belépési és kilépési adatokon túl ellenőrzik az úti okmányokban szereplő bélyegzőlenyomatokat is. (2) Ha az érintett személy az EES működésének megkezdése előtt belépett a tagállamok területére és az EES működésének megkezdése után lép ki onnan, a kilépéskor az EES-ben egyéni aktát kell létrehozni és a belépési és kilépési adatrekordba be kell vinni a belépési dátumot az (EU) 2017/2226 rendelet 16. cikke (2) bekezdésének megfelelően. E bekezdés alkalmazása nem korlátozódik az (1) bekezdésben említett, az EES működésének megkezdését követő 180 napos időszakra. A beléptetőbélyegző-lenyomat dátuma és az EES-ben rögzített adat közötti eltérés esetén a bélyegzőlenyomat az irányadó.” |
11. |
A 14. cikk a következőképpen módosul:
|
12. |
A 20. cikk (1) bekezdésében az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
|
13. |
A rendelet a következő cikkel egészül ki: „42a. cikk Átmeneti intézkedések az EES-t még nem működtető tagállamok vonatkozásában (1) Az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett tagállamok határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor, illetve kilépéskor rendszeresen bélyegzőlenyomattal kell ellátni. Az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett tagállamok határait átlépő, e rendelet 6a. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor, illetve kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni. Az úti okmányok bélyegzőlenyomattal való ellátására vonatkozó kötelezettségeket akkor is alkalmazni kell, amikor e rendelet 9. cikkének megfelelően könnyített határforgalom-ellenőrzés van érvényben. (2) E cikk (1) bekezdésétől eltérve, nem kell bélyegzőlenyomattal ellátni a 6a. cikk (3) bekezdésének a,) b) és f) pontjában, a 6a. cikk (3) bekezdése g) pontjának i., ii., iii., és vii. alpontjában és a 6a. cikk (3) bekezdésének j) pontjában említett harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait. (3) E rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az EES-ben rögzített belépési és kilépési adatokra, valamint az EES-ben nem szereplő ilyen adatokra vonatkoznak – így különösen a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának iiia. alpontját és g) pontjának iv. alpontját, a 8d. cikk (4) bekezdésének d) pontját és a 12. cikket – a beléptető és kiléptető bélyegző-lenyomatokra értelemszerűen alkalmazni kell. (4) Amennyiben a tartózkodás időtartamával kapcsolatos feltételek teljesülése vonatkozásában a 12. cikk (2) bekezdésével összhangban megdől a vélelem, az EES-t még nem működtető tagállam területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár jogosult arra, hogy az úti okmányában feltüntessék, mikor és hol lépte át a szóban forgó tagállam külső vagy belső határát. A harmadik országbeli állampolgár kaphat egy példányt a VIII. mellékletben szereplő formanyomtatványból is. (5) A bélyegzésre vonatkozó, IV. mellékletben megállapított rendelkezéseket alkalmazni kell. (6) Az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett tagállamok bélyegzőlenyomattal látják el azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak az úti okmányait, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését határaikon megtagadták. A bélyegzést az V. melléklet A. része 1. pontjának d) alpontjában meghatározott előírásoknak megfelelően kell elvégezni. (7) Az (1)–(6) bekezdés szerinti, az úti okmányok bélyegzőlenyomattal való ellátására vonatkozó kötelezettségeket addig a napig kell alkalmazni, amikor az érintett tagállamban az EES megkezdi működését.” |
14. |
A III., IV., V. és VII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
2. cikk
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet az EES működése megkezdésének időpontjától kell alkalmazni, ahogyan azt a Bizottság az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének megfelelően meghatározza.
(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ezt a rendeletet az EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett, az EES-t még nem működtető tagállamokra attól az időponttól kell alkalmazni, amikor az említett rendelet 66. cikkének (3) bekezdésével összhangban csatlakoznak az EES-hez. Az EES-hez való csatlakozásukig az úti okmányok bélyegzésére vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendelet 42a. cikkében meghatározott átmeneti rendelkezéseket ezekre a tagállamokra alkalmazni kell.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, 2017. november 30-án.
az Európai Parlament részéről
az elnök
A. TAJANI
a Tanács részéről
az elnök
M. MAASIKAS
(1) HL C 487., 2016.12.28., 66. o.
(2) Az Európai Parlament 2017. október 25-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. november 20-i határozata.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 20. oldalát).
(5) A Tanács 2004/512/EK határozata (2004. június 8.) a Vízuminformációs Rendszer létrehozásáról (VIS) (HL L 213., 2004.6.15., 5. o.).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).
(7) A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).
(8) A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).
(9) HL L 176., 1999.7.10., 36. o.
(10) A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).
(11) HL L 53., 2008.2.27., 52. o.
(12) A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).
(13) HL L 160., 2011.6.18., 21. o.
(14) A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).
(15) Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).
(*1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327., 2017.12.9., 20. o.)”.
(*2) Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.).”;
(*3) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/66/EU irányelve (2014. május 15.) a harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés keretében történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről (HL L 157., 2014.5.27., 1. o.).
(*4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/801 irányelve (2016. május 11.) a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, gyakorlat, önkéntes szolgálat, diákcsereprogramok vagy oktatási projektek, és au pair tevékenység céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről (HL L 132., 2016.5.21., 21. o.).
(*5) Az Európai Parlament és a Tanács 1931/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a tagállamok külső szárazföldi határain való kishatárforgalom szabályainak meghatározásáról, valamint a Schengeni Egyezmény rendelkezéseinek módosításáról (HL L 405., 2006.12.30., 1. o.).
(*6) A Tanács 693/2003/EK rendelete (2003. április 14.) egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) létrehozásáról, valamint a Közös Konzuli Utasítás és a Közös Kézikönyv módosításáról (HL L 99., 2003.4.17., 8. o.).”
(*7) Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.).”
MELLÉKLET
Az (EU) 2016/399 rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:
1. |
A III. melléklet a következő részekkel egészül ki: „D. RÉSZ D1. rész: Az EU/EGT/CH-állampolgárok állampolgárok által igénybe vehető automatizált határellenőrzési sávok ![]() ![]() Svájc, Liechtenstein, Norvégia és Izland esetében nem szükséges a csillagokat feltüntetni D2. rész: Harmadik országbeli állampolgárok által igénybe vehető automatizált határellenőrzési sávok ![]() ![]() D3. rész: Bármely útlevéllel igénybe vehető automatizált határellenőrzési sávok ![]() ![]() E. rész: Regisztrált utasok által igénybe vehető sávok
|
2. |
A IV. melléklet a következőképpen módosul:
|
3. |
Az V. melléklet a következőképpen módosul:
|
4. |
A VII. melléklet 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:
|