EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32014R0560
Council Regulation (EU) No 560/2014 of 6 May 2014 establishing the Bio-based Industries Joint Undertaking Text with EEA relevance
A Tanács 560/2014/EU rendelete ( 2014. május 6. ) a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról EGT-vonatkozású szöveg
A Tanács 560/2014/EU rendelete ( 2014. május 6. ) a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról EGT-vonatkozású szöveg
HL L 169., 2014.6.7, p. 130–151
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 29/11/2021; hatályon kívül helyezte: 32021R2085
7.6.2014 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 169/130 |
A TANÁCS 560/2014/EU RENDELETE
(2014. május 6.)
a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 187. cikkére és 188. cikkének első bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
mivel:
(1) |
A köz- és magánszféra közötti partnerségek formájában végrehajtandó közös technológiai kezdeményezésekről elsőként az 1982/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (2) rendelkezett. |
(2) |
A 2006/971/EK tanácsi határozat (3) konkrét, támogatandó köz- és magánszféra közötti partnerségeket határozott meg. |
(3) |
Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) létrehozta a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot (2014–2020) („Horizont 2020”). A Horizont 2020 célja, hogy szélesebb körű hatást érjen el a kutatás és az innováció területén a Horizont 2020 és a magánszféra pénzügyi forrásainak egyesítésével olyan kulcsfontosságú területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljainak eléréséhez, ösztönözheti a magánberuházásokat, és segíthet a társadalmi kihívások kezelésében. Az ilyen partnerségeknek hosszú távú kötelezettségvállaláson kell alapulniuk, valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulását is ideértve, továbbá elszámoltathatóaknak kell lenniük saját céljaik elérése tekintetében, és igazodniuk kell az Unió kutatásra, fejlesztésre és innovációra irányuló stratégiai céljaihoz. E partnerségek irányításának és működésének nyitott, átlátható, célravezető és hatékony módon kell megvalósulnia, és lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a saját szakterületükön tevékenykedő érdekelt felek széles köre részt vehessen a partnerségben. A 1291/2013/EU rendelettel összhangban az ilyen partnerségekben való uniós részvétel az 1982/2006/EK határozat szerint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások pénzügyi támogatásában is testet ölthet. |
(4) |
Az 1291/2013/EU rendeletnek és a 2013/743/EU tanácsi határozatnak (5) megfelelően a Horizont 2020 keretében létrehozott közös vállalkozások részére támogatás nyújtható az említett határozatban rögzített feltételek szerint. |
(5) |
Az Európai Parlament és a Tanács által is megerősített, a Bizottság 2010. március 3-i közleményében foglalt, „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”(„Európa 2020 stratégia”) hangsúlyozza: ahhoz, hogy az Unió az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés színtere legyen, kedvező feltételeket kell teremteni a tudásba és az innovációba való beruházás számára. |
(6) |
A bioalapú Iparágak Konzorciuma a köz- és a magánszféra érdekelt feleivel folytatott széles körű konzultáció alapján kidolgozott egy, az elképzeléseket összegző dokumentumot és egy stratégiai innovációs és kutatási menetrendet. A stratégiai innovációs és kutatási terv egyrészt ismerteti azokat a fő technológiai és innovációs kihívásokat, amelyeket le kell küzdeni ahhoz, hogy Európa a fenntartható és versenyképes bioalapú iparágak otthona legyen, másrészt pedig meghatározza a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés keretében folytatandó kutatási, demonstrációs és a piaci alkalmazást célzó tevékenységeket (a továbbiakban: „bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés”). |
(7) |
A Bioalapú Iparágak Konzorciuma olyan nonprofit szervezet, amely a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezést támogató iparági csoport képviseletére jött létre. Tagsága, mely nagyvállalatokból, kis- és középvállalkozásokból (kkv), regionális klaszterekből, európai szakmai szövetségekből, valamint európai technológiai platformokból áll, lefedi a teljes bioalapú értékláncot. A konzorcium célja a bioalapú iparágak technológiai és gazdasági fejlődésének biztosítása és ösztönzése Európában. A konzorciumba a bioalapú értéklánchoz kapcsolódó minden érdekelt fél kérheti felvételét. A konzorcium a nyitottság és az átláthatóság elvét alkalmazza a tagság tekintetében, biztosítva az iparág széles körű részvételét. |
(8) |
Minden támogatásra jogosult intézmény részt vehet a kiválasztott projektekben, illetve azok koordinátorává válhat. |
(9) |
Az „innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című, 2012. február 13-i bizottsági közlemény és különösen annak cselekvési terve egy köz- és magánszféra közötti partnerség létrehozását sürgeti, amely támogatja a fenntartható, versenyképes bioalapú iparágak és értékláncok létrehozását Európában. Tekintettel arra célra, miszerint társadalmainknak egyre függetlenebbé kell válnia a kőolajtól, a közlemény kifejti: erősíteni kell a biomasszát elállító és feldolgozó ágazatok integrációját, hogy a biomassza ipari és energiatermelési célokra történő felhasználása révén áthidalhatók legyenek azok az ellentmondások, amelyeket az élelmezésbiztonság iránti igény, a természeti erőforrások szűkössége és a környezetvédelmi célok együttes megléte jelent. |
(10) |
A „Vezető piacok – egy kezdeményezés Európa számára” című, 2007. december 21-i bizottsági közlemény megállapította, hogy a bioalapú iparágak stratégiai fontossággal bírnak Európa jövőbeli versenyképessége szempontjából; ezt az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közlemény is megerősítette, amelyet, továbbá hangsúlyozta, hogy szükség van a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezésre. |
(11) |
A bioalapú iparágak és a hozzájuk tartozó értékláncok összetett, komoly technológiai és innovációs kihívásokkal szembesülnek. Kialakulóban lévő ágazatként a bioalapú iparágaknak meg kell küzdeniük a technikai kompetenciák szétszórtságával és a ténylegesen rendelkezésre álló erőforrásokat illetően nyilvánosan elérhető adatok korlátozottságával ahhoz, hogy fenntartható, versenyképes értékláncokat hozhassanak létre. Ezeknek a kihívásoknak a megválaszolásához – célirányos és koherens módon – európai szinten kritikus tömeget kell elérni a tevékenység volumene, a kiválóság és az innovációs potenciál tekintetében. |
(12) |
A bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezésnek ellensúlyoznia kell azokat a piaci hiányosságokat, amelyek visszavetik az európai bioalapú iparágak piaci hasznosítás előtti fázisban lévő kutatási, demonstrációs és a piaci alkalmazást célzó tevékenységeit célzó magánberuházásokat. Ezen belül biztosítania kell különösen a megbízható biomassza-ellátást, figyelembe véve az egyéb, versengő társadalmi és környezetvédelmi igényeket, valamint támogatnia kell a fejlett feldolgozási technológiákat, a nagy volumenű demonstrációs tevékenységeket és a szakpolitikai eszközöket, hogy mindezek révén csökkentse azokat a kockázatokat, amelyekkel a fenntartható és versenyképes bioalapú termékek és bioüzemanyagok fejlesztésére irányuló, kutatási és innovációs célú magánberuházásokat megvalósítani kívánó felek találják szembe magukat. |
(13) |
A bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezésnek egy olyan köz- és magánszféra közötti partnerségnek kell lennie, amely fokozza a fenntartható bioalapú ipari ágazatok fejlesztését célzó beruházásokat Európában. Környezeti és társadalmi-gazdasági előnyökkel kell járnia az európai polgárok számára, fokoznia kell Európa versenyképességét, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy Európa kulcsszereplővé váljon a fejlett bioalapú termékek és bioüzemanyagok kutatása, demonstrálása és piaci alkalmazása terén. |
(14) |
A bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés célja egy kutatási és innovációs tevékenységekre irányuló program végrehajtása Európában, amely felméri a bioalapú anyagok előállítására alkalmas, megújuló biológiai erőforrások rendelkezésre állását, és ennek alapján támogatja a fenntartható bioalapú értékláncok létrehozását. Ezeket a tevékenységeket a bioalapú értéklánc különböző pontjaihoz kapcsolódó érintett felek közötti együttműködés útján kell megvalósítani, ideértve az elsődleges gyártó és feldolgozó iparágakat, a fogyasztói márkákat, a kis- és középvállalkozásokat, a kutatási és technológiai központokat, valamint az egyetemeket. |
(15) |
A bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés céljainak nagyra törő jellege és kiterjedtsége, a mozgósítandó pénzügyi és technikai erőforrások mértéke, az erőforrások és a finanszírozás terén való hatékony koordináció és szinergia szükségessége megköveteli az Unió részvételét. Ezért a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés végrehajtását célzó, jogi személyiséggel bíró közös vállalkozást (a továbbiakban: BBI Közös Vállalkozás) kell létrehozni. |
(16) |
A BBI Közös Vállalkozás célját a kutatási és innovációs tevékenységeknek a köz- és magánszektorból származó erőforrások felhasználásával történő támogatásával kell megvalósítani. Ehhez a BBI Közös Vállalkozásnak a kutatási, demonstrációs és a piaci alkalmazást célzó tevékenységek támogatását célzó ajánlattételi felhívásokat kell közzétennie. |
(17) |
A maximális hatás elérése érdekében a BBI Közös Vállalkozásnak erős szinergiákat kell kialakítania más – például az oktatás, a környezetvédelem, a versenyképesség és a kis- és középvállalkozások terén – meglévő uniós programokkal, valamint a kohéziós politika és a vidékfejlesztési politika pénzeszközeivel, ami konkrétan hozzájárulhat a nemzeti és regionális kutatási és innovációs kapacitásoknak az intelligens szakosodási stratégiák keretében való erősítéséhez. |
(18) |
Ezenfelül, a Horizont 2020-nak hozzá kell járulnia az Unión belüli kutatási és innovációs szakadék felszámolásához azzal, hogy elősegíti az európai strukturális és beruházási alapokkal való szinergiák létrehozását. A BBI Közös Vállalkozás keretében ezért törekedni kell az európai strukturális és beruházási alapokkal való szoros együttműködésre, ami kifejezetten elősegítheti a közös vállalkozás tevékenységi területén meglévő helyi, regionális és nemzeti kutatási és innovációs képességek megerősítését, és támogathatja az intelligens szakosodásra irányuló törekvéseket. |
(19) |
Helyénvaló, hogy a BBI Közös Vállalkozás alapító tagjai az Unió és a bioalapú iparágak konzorciuma legyenek. |
(20) |
A BBI Közös Vállalkozás szervezeti és működési szabályait az alapokmányában kell rögzíteni, ezen rendelet részeként. |
(21) |
A bioalapú iparágak konzorciuma írásban kifejezte egyetértését azzal, hogy a BBI Közös Vállalkozás tevékenységi területén végzett kutatási tevékenységek a köz- és magánszféra közötti partnerséghez mint működési formához megfelelően igazodó struktúrában folyjanak Helyénvaló, hogy a bioalapú iparágak konzorciuma jóváhagyó levél aláírásával fogadja el a jelen rendelet mellékletét képező alapokmányban foglaltakat. |
(22) |
Céljai elérése érdekében a BBI Közös Vállalkozásnak az általa nyújtott pénzügyi támogatást nyílt és átlátható eljárások révén, főként nyílt versenypályázati felhívást követően odaítélt támogatás formájában kell a résztvevők rendelkezésére bocsátania. |
(23) |
Az Uniótól eltérő más tagok hozzájárulásának nem célszerű a BBI Közös Vállalkozás igazgatási költségeinek fedezésére és a BBI Közös Vállalkozás által támogatott kutatási és innovációs tevékenységek végrehajtásához szükséges társfinanszírozásra korlátozódnia. Az Uniótól eltérő más tagok hozzájárulásának célszerű fedezni az általuk – egy kiegészítő tevékenységi tervben foglalt részletes leírásnak megfelelően – végrehajtandó kiegészítő tevékenységeket is. Annak érdekében, hogy jól áttekinthető legyen a multiplikátor-hatás, e kiegészítő tevékenységeknek hozzá kell járulniuk a bioalapú iparágakra vonatkozó tágabb kezdeményezéshez. |
(24) |
A BBI Közös Vállalkozás által finanszírozott közvetett intézkedésekben való részvételt a 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza (6). A BBI Közös Vállalkozás keretében gondoskodni kell e szabályoknak a Bizottság által elfogadott intézkedések alapján történő következetes alkalmazásáról. |
(25) |
A nyitottság és az átláthatóság biztosítása, valamint a részvétel megkönnyítése érdekében a BBI Közös Vállalkozás keretében fel kell használni a Bizottság által kezelt elektronikus eszközöket is. E célból a BBI Közös Vállalkozás keretében meghirdetett pályázati felhívásokat a résztvevők számára fenntartott egységes portálon, valamint a Horizont 2020-szal kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló, a Bizottság által kezelt egyéb elektronikus eszközök útján is közzé kell tenni. Ezen túlmenően a BBI Közös Vállalkozás keretében megfelelő formában és a Bizottság jelentéstételi kötelezettségéhez igazodó időközönként elérhetővé kell tenni a többek között a pályázatokra, a kérelmezőkre, a támogatásokra és a résztvevőkre vonatkozó releváns adatokat is, hogy azokat integrálni lehessen a Bizottság által kezelt, a Horizont 2020-hoz kapcsolódó elektronikus jelentéstételi és információterjesztési rendszerekbe. |
(26) |
A BBI Közös Vállalkozásnak nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei, valamint a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) és a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (8) meghatározott közvetett irányítási szabályok szerint kell kezelni. |
(27) |
Az egyszerűsítés érdekében az összes felet érintően csökkenteni kell az adminisztratív terheket. El kell kerülni az ellenőrzési átfedéseket, valamint az aránytalan mértékű dokumentációt és jelentéstételt. Az e rendelet értelmében uniós forrásokban részesülők ellenőrzését az 1291/2013/EU rendeletben foglaltaknak megfelelően kell végezni. |
(28) |
Az Unió és a BBI Közös Vállalkozásban részt vevő egyéb tagok pénzügyi érdekeit a kiadási ciklus egészében arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az eltűnt, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését és adott esetben a 966/2012/EU, Euratom rendelet szerinti közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását. |
(29) |
A Bizottság belső ellenőrének ugyanolyan hatásköröket kell gyakorolnia a BBI Közös Vállalkozás felett, mint a Bizottság szervezeti egységei felett. |
(30) |
A közös vállalkozások sajátos jellegére és jelenlegi státusára való tekintettel, valamint annak érdekében, hogy biztosított legyen a hetedik keretprogram folytonossága, a közös vállalkozások esetében továbbra is külön mentesítési eljárást kell alkalmazni. Ezért a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (7) bekezdésétől és 209. cikkétől eltérve a BBI Közös Vállalkozás költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést az Európai Parlament adja meg a Tanács ajánlása alapján. A 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésében foglalt jelentéstételi követelmények ezért nem alkalmazandók a BBI Közös Vállalkozáshoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásra, viszont azokat a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell igazítani a 966/2012/EU, Euratom rendelet 208. cikke szerinti szervekre vonatkozóan ugyanazon cikkben előírt követelményekhez. Az elszámolás, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie. |
(31) |
A BBI Közös Vállalkozásnak nyílt és átlátható módon kell működnie, és ennek keretében valamennyi releváns információt kellő időben közölnie kell megfelelő szerveivel, valamint gondoskodnia kell tevékenységeinek promóciójáról, többek között a nagyközönséget célzó tájékoztató és ismeretterjesztő kampányok révén. A BBI Közös Vállalkozás szerveinek eljárási szabályzatát a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni. |
(32) |
A BBI Közös Vállalkozás létrehozásáért és kezdeti működéséért a Bizottság felelős mindaddig, amíg előbbi nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással. |
(33) |
A Horizont 2020-nak a nagyobb fokú egyszerűsítésre és koherenciára irányuló átfogó célkitűzésével összhangban a BBI Közös Vállalkozás keretében közzétett minden pályázati felhívásnak figyelembe kell vennie a Horizont 2020 időtartamát, |
(34) |
A BBI Közös Vállalkozás céljait, nevezetesen az ipari kutatás és innováció Unió-szerte történő erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az átfedések elkerülése, a kritikus tömeg fenntartása és a közpénzek optimális felhasználásának biztosítása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Létrehozás
(1) A bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés (a továbbiakban: „bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés”) végrehajtása érdekében egy, az EUMSZ 187. cikke szerinti közös vállalkozás (a továbbiakban: BBI Közös Vállalkozás) jön létre a 2024. december 31-ig tartó időszakra. A Horizont 2020 időtartamának figyelembevétele érdekében a BBI Közös Vállalkozás keretében meghirdetett pályázati felhívásokat legkésőbb 2020. december 31-ig közzé kell tenni. Megfelelően indokolt esetekben lehetőség van a pályázati felhívások 2021. december 31-ig történő kiírására.
(2) A BBI Közös Vállalkozás a 966/2012/EU, Euratom rendelet209. cikke szerinti, a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervként jön létre.
(3) A BBI Közös Vállalkozás jogi személy. Ennek megfelelően valamennyi tagállamban a tagállam jogában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen, a BBI Közös Vállalkozás különösen ingó és ingatlan tulajdont szerezhet és idegeníteni el, perelhet és perelhető.
(4) A BBI Közös Vállalkozás székhelye Brüsszel (Belgium).
(5) A BBI Közös Vállalkozás alapokmányát (a továbbiakban: „az alapokmány”) a melléklet tartalmazza.
2. cikk
Célok
A BBI Közös Vállalkozás célja, hogy:
a) |
hozzájáruljon a 1291/2013/EU rendelet és különösen a Horizont 2020 egyedi program létrehozásáról szóló, 2013/743/EU határozat III. részének végrehajtásához; |
b) |
a biomasszát fenntartható módon beszerző és fejlett biofinomítókon alapuló, fenntartható, versenyképes, bioalapú európai iparágak fejlesztése révén hozzájáruljon a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés céljainak megvalósításához az erőforrásokat hatékonyabban felhasználó, fenntartható, karbonszegény gazdaság létrehozása és a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás erősítése érdekében, mindenekelőtt a vidéki térségekben és különösen:
|
3. cikk
Uniós pénzügyi hozzájárulás
(1) A BBI Közös Vállalkozás részére az igazgatási költségek és a működési költsége fedezésére előirányzott uniós pénzügyi hozzájárulás maximális összege – az EFTA előirányzatokat is beleértve – 975 000 000 EUR. A hozzájárulást az Unió általános költségvetésében a Horizont 2020 végrehajtását szolgáló egyedi programhoz rendelt előirányzatokból kell kifizetni, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának iv. alpontjában, 60. és 61. cikkében meghatározott, a rendelet 209. cikkében említett szervekre vonatkozó rendelkezések szerint.
(2) Az uniós pénzügyi hozzájárulásra vonatozó szabályok hatáskör-átruházási megállapodásban és éves átutalási megállapodásokban kerülnek rögzítésre egyrészt az Unió részéről a Bizottság, másrészt a BBI Közös Vállalkozás között.
(3) Az e cikk (2) bekezdésében említett, hatáskör-átruházási megállapodás kitér a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (3) bekezdésében, 60. és 61. cikkében és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 40. cikkében felsorolt elemekre, valamint többek között az alábbiakra:
a) |
a BBI Közös Vállalkozásnak a 2013/743/EU határozat II. mellékletében említett megfelelő teljesítménymutatókkal kapcsolatos hozzájárulására vonatkozó követelmények; |
b) |
a BBI Közös Vállalkozásnak a 2013/743/EU határozat II. mellékletében említett nyomon követéssel kapcsolatos hozzájárulására vonatkozó követelmények; |
c) |
a BBI Közös Vállalkozás működésére vonatkozó egyedi teljesítménymutatók; |
d) |
a Bizottság terjesztési és jelentéstételi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges, többek között a résztvevők számára fenntartott egységes portálon, valamint a Horizont 2020-szal kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló, a Bizottság által kezelt egyéb elektronikus eszközök útján történő adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok; |
e) |
a BBI Közös Vállalkozás pályázati felhívásainak többek között a résztvevők számára fenntartott egységes portálon is, valamint a Horizont 2020-szal kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló, a Bizottság által kezelt egyéb elektronikus eszközök útján történő közzétételével kapcsolatos rendelkezések; |
f) |
az emberi erőforrások igénybevétele és változásai, különösen a tisztségcsoportonkénti, besorolási fokozatonkénti és besorolási osztályonkénti munkaerő-felvétel, az átsorolás menete és a személyi állomány létszámának esetleges változásai. |
4. cikk
Az Uniótól eltérő tagok hozzájárulásai
(1) A BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai az 1. cikkben meghatározott időszak során legalább összesen 2 730 000 000 EUR hozzájárulást fizetnek, illetve fizettetnek az őket alkotó szervezetekkel.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett hozzájárulás az alábbiakból áll:
a) |
a BBI Közös Vállalkozás részére az alapokmány 12. cikkének (2) bekezdése, 12. cikke (3)bekezdésének b) pontja, továbbá 12. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint nyújtott hozzájárulások; |
b) |
az Uniótól eltérő tagok, illetve az azokat alkotó szervezetek által az 1. cikkben meghatározott időszak során nyújtott, legalább 1 775 000 000 EUR természetbeni hozzájárulás, amely a BBI Közös Vállalkozás munkatervében nem szereplő olyan további tevékenységek végrehajtási költségeit tartalmazza, amelyek hozzájárulnak a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés céljaihoz. E költségeket az alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően egyéb uniós finanszírozási programokból is lehet támogatni. Ilyen esetben az uniós finanszírozás nem helyettesíti az Uniótól eltérő tagok – vagy azok alapító szervezetei – által természetben teljesített hozzájárulásokat. |
A b) pontban említett költségek fedezésére a BBI Közös Vállalkozás nem nyújthat pénzügyi támogatást. A vonatkozó tevékenységeket a kiegészítő tevékenységek éves tervében kell rögzíteni, feltüntetve ezeknek a hozzájárulásoknak a becsült értékét;
(3) A BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai minden év január 31-ig jelentést nyújtanak be a BBI Közös Vállalkozás irányító testülete számára a (2) bekezdésben említett, az egyes korábbi pénzügyi években nyújtott hozzájárulások értékéről. Az államok képviselőinek csoportját szintén kellő időben tájékoztatni kell erről.
(4) Az e cikk (2) bekezdés b) pontjában és az alapokmány 12. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett hozzájárulások értékének megállapításához a költségeket az érintett szervek szokásos költségelszámolási gyakorlatának, a létrehozása szerinti országban alkalmazandó számviteli standardoknak és a hatályos nemzetközi számviteli standardoknak és nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak megfelelően kell megállapítani. A költségeket egy, az adott szerv által kijelölt független külső könyvvizsgáló hitelesíti. Fennmaradó bizonytalanságok esetén a BBI Közös Vállalkozás ellenőrizheti az értékmegállapítás céljára alkalmazott módszert. E rendelet alkalmazásában a kiegészítő tevékenységek során felmerült költségeket nem ellenőrzi sem a BBI Közös Vállalkozás, sem pedig valamely uniós szerv.
(5) A Bizottság a BBI Közös Vállalkozásnak jutatott uniós pénzügyi hozzájárulást megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy felfüggesztheti, illetve megindíthatja a mellékletben foglalt alapokmány 20. cikkének (2) bekezdése szerinti végelszámolási eljárást, amennyiben a tagok, illetve azok alapító szervezetei nem, vagy csak részben illetve késedelmesen biztosítják az e cikk (2) bekezdésben említett hozzájárulásokat. A Bizottság döntése nem hátráltathatja a döntésről a BBI Közös Vállalkozásnak adott értesítés idejéig a tagoknál már felmerült támogatható költségeknek a megtérítését.
5. cikk
Pénzügyi szabályzat
Az e rendelet 12. cikkének sérelme nélkül, a BBI Közös Vállalkozás a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében és a 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (9) foglaltaknak megfelelően maga fogadja el pénzügyi szabályzatát.
6. cikk
Személyi állomány
(1) A BBI Közös Vállalkozás alkalmazásában álló személyi állományra az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek – amelyeket a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (10) állapított meg („személyzeti szabályzat” és „alkalmazási feltételek”)–, valamint a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek alkalmazása céljából az Unió intézményei által együttesen elfogadott szabályok alkalmazandók.
(2) A BBI Közös Vállalkozás személyi állományának vonatkozásában az irányító testület gyakorolja a személyzeti szabályzatértelmében kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket, valamint az alkalmazási feltételek értelmében a szerződéskötési jogosultsággal rendelkező hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei).
A személyzeti szabályzat 110. cikke szerint az irányító testület határozatot fogad el a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdése és az alkalmazási feltételek 6. cikke alapján, amelyben a kinevezésre jogosult hatóság megfelelő hatásköreit átruházza az ügyvezető igazgatóra, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a hatáskör átruházása felfüggeszthető. Az ügyvezető igazgató felhatalmazást kap ezeknek a hatásköröknek a további átruházására.
Amennyiben kivételes körülmények szükségessé teszik, az irányító testület határozat útján ideiglenesen felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreinek az ügyvezető igazgatóra történő átruházását, illetve az ügyvezető igazgató általi további átruházás. Ilyen esetben az irányító testület a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörét maga gyakorolja, vagy azt az ügyvezető igazgatótól eltérő, valamely más tagjára vagy a közös vállalkozás személyi állományának valamely más tagjára ruházhatja.
(3) Az irányító testület a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek tekintetében.
(4) A személyi erőforrásokat a BBI Közös Vállalkozás létszámtervében kell meghatározni, az éves költségvetésnek megfelelően tisztségcsoportok és besorolási fokozatok szerinti bontásban feltüntetve az ideiglenes álláshelyek számát, valamint a szerződéses alkalmazottak teljesmunkaidő-egyenértékben kifejezett létszámát.
(5) A BBI Közös Vállalkozás személyi állománya ideiglenes alkalmazottakból és szerződéses alkalmazottakból áll.
(6) A személyi állománnyal kapcsolatos minden költséget a BBI Közös Vállalkozás visel.
7. cikk
Kirendelt nemzeti szakértők és gyakornokok
(1) A BBI Közös Vállalkozás foglalkoztathat olyan kirendelt nemzeti szakértőket és gyakornokokat, akik nem állnak az alkalmazásában. A kirendelt nemzeti szakértők teljesmunkaidő-egyenértékben kifejezett létszámát az éves költségvetésnek megfelelően fel kell tüntetni a 6. cikk (4) bekezdésében előírt, a személyi állományra vonatkozó információk között.
(2) Az irányító testület határozatban állapítja meg a nemzeti szakértőknek a BBI Közös Vállalkozáshoz történő kirendelésére és a gyakornokok igénybevételére vonatozó szabályokat.
8. cikk
Kiváltságok és mentességek
A BBI Közös Vállalkozásra és annak személyi állományára az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv alkalmazandó.
9. cikk
A BBI Közös Vállalkozás felelőssége
(1) A BBI Közös Vállalkozás szerződéses felelősségére a vonatkozó szerződéses előírások és az adott megállapodásra, határozatra vagy szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.
(2) Szerződésen kívül okozott kárért való felelősség esetén a BBI Közös Vállalkozás a tagállamok jogszabályaiban foglalt, általánosságban érvényes elveknek megfelelően minden olyan kárt megtérít, amelyet személyzete a feladatai ellátása során okozott.
(3) A BBI Közös Vállalkozás által az (1) és a (2) bekezdésben említett felelősség alapján teljesített kifizetések, és az azokkal kapcsolatban felmerülő költségek és ráfordítások a BBI Közös Vállalkozás kiadásának minősülnek, és azokat annak forrásaiból kell fedezni.
(4) A BBI Közös Vállalkozás kizárólagos felelősséggel tartozik kötelezettségei teljesítéséért.
10. cikk
A Bíróság joghatósága és az alkalmazandó jog
(1) A Bíróság joghatósággal rendelkezik:
a) |
a BBI Közös Vállalkozás által kötött megállapodásokban vagy szerződésekben, illetve hozott határozatokban foglalt, ilyen értelmű választott bírósági kikötés esetén; |
b) |
a BBI Közös Vállalkozás személyzete által a feladatai teljesítése során okozott károkra vonatkozó, kártérítéssel kapcsolatos jogvitákban; |
c) |
a BBI Közös Vállalkozás és személyzete közötti jogvitákban, a személyzeti szabályzatban és az alkalmazási feltételekben rögzített korlátok között és feltételek mellett. |
(2) Minden olyan kérdésben, amelyről e rendelet vagy más uniós jogi aktus nem rendelkezik, azon állam joga alkalmazandó, amelyben a BBI Közös Vállalkozás székhelye található.
11. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2017. június 30-ig – független szakértők segítségével – elvégzi a BBI Közös Vállalkozás időközi értékelését. A Bizottság jelentést készít az értékelésről, amelyben feltünteti az értékelés következtetéseit és a Bizottság észrevételeit. A Bizottság 2017. december 31-ig benyújtja ezt a jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A BBI Közös Vállalkozás időközi értékelésének eredményeit figyelembe kell venni az 1291/2013/EU rendelet 32. cikkében említett mélyreható értékelésnél és időközi értékelésnél.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett időközi értékelés megállapításai alapján a Bizottság eljárhat a 4. cikk (5) bekezdése szerint, vagy más megfelelő intézkedést hozhat.
(3) A BBI Közös Vállalkozás végelszámolásától számított hat hónapon belül, de legkésőbb két évvel a mellékletben foglalt alapokmány 20. cikkében említett végelszámolási eljárás megindítását követően, a Bizottság elvégzi a BBI Közös Vállalkozás záróértékelését. A záróértékelés eredményeit az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjeszteni.
12. cikk
Mentesítés
A 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (7) bekezdésétől és 209. cikkétől eltérve, a BBI Közös Vállalkozás költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést a Tanács javaslatára az Európai Parlament adja meg, a BBI Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatában előírt eljárásnak megfelelően.
13. cikk
Utólagos ellenőrzés
(1) A közvetett intézkedésekkel kapcsolatos kiadások utólagos ellenőrzéseit a BBI Közös Vállalkozásnak a 1291/2013/EU rendelet 29. cikkében foglaltak szerint” a Horizont 2020 keretében végrehajtott közvetett intézkedések részeként végzi.
(2) A Bizottság határozhat úgy, hogy maga végzi el az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket. Ennek során betartja a vonatkozó – mindenekelőtt a 966/2012/EU, Euratom rendeletben, az 1290/2013/EU rendeletben és az 1291/2013/EU rendeletben megállapított – szabályokat.
14. cikk
A tagok pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A BBI Közös Vállalkozás a Bizottság alkalmazottainak, a Közös Vállalkozás vagy a Bizottság által felhatalmazott egyéb személyeknek, valamint a Számvevőszéknek hozzáférést biztosít a telephelyeihez és helyiségeihez, valamint az ellenőrzéseik elvégzéséhez szükséges minden információhoz, ideértve az elektronikus formában tárolt információkat is.
(2) A 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (11), valamint a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, és azok részeként helyszíni és egyéb ellenőrzéseket végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e rendelet alapján finanszírozott megállapodásokkal, határozatokkal vagy szerződésekkel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció vagy bármely egyéb olyan jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül, az e rendelet végrehajtásának eredményeként létrejövő szerződéseknek, megállapodásoknak és határozatoknak tartalmazniuk kell olyan rendelkezéseket, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a BBI Közös Vállalkozást, a Számvevőszéket és az OLAF-ot az ilyen ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésére, az adott szervezet hatásköreinek megfelelően.
(4) A BBI Közös Vállalkozás megfelelő belső és külső ellenőrzések elvégzésével vagy elvégeztetésével biztosítja tagjai pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét.
(5) A BBI Közös Vállalkozás csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett belső vizsgálatokról szóló intézményközi megállapodáshoz, amely 1999. május 25-én jött létre az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között (13). A BBI Közös Vállalkozás elfogadja az OLAF által végzett belső vizsgálatok elősegítéséhez szükséges intézkedéseket.
15. cikk
Titoktartás
A 16. cikk sérelme nélkül a BBI Közös Vállalkozás gondoskodik azon bizalmas információk védelméről, amelyek közzététele sértené tagjainak vagy a tevékenységeiben résztvevő feleknek az érdekeit.
16. cikk
Átláthatóság
(1) A BBI Közös Vállalkozás birtokában lévő dokumentumok vonatkozásában az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14) kell alkalmazni.
(2) A BBI Közös Vállalkozás irányító testülete gyakorlati szabályokat fogadhat el az 1049/2001/EK rendelet végrehajtása céljából.
(3) Az e rendelet 10. cikkének sérelme nélkül a BBI Közös Vállalkozás által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében döntések vonatkozásában az EUMSZ 228. cikkében meghatározott feltételek szerint panasz nyújtható be az ombudsmanhoz.
17. cikk
Részvételi és terjesztési szabályok
A BBI Közös Vállalkozás által finanszírozott tevékenységekre az 1290/2013/EU rendelet alkalmazandó. Az említett rendelet alapján a BBI Közös Vállalkozás finanszírozó szervnek minősül, és mint ilyen, az alapokmány 1. cikkével összhangban pénzügyi támogatást nyújt meghatározott közvetett intézkedésekhez.
18. cikk
Támogatás a fogadó állam részéről
A BBI Közös Vállalkozás és a székhelye szerinti állam között igazgatási megállapodás jöhet létre, amelyben az adott állam kiváltságokat és mentességeket, valamint egyéb támogatást biztosíthat a BBI Közös Vállalkozás részére.
19. cikk
Kezdeti tevékenységek
(1) A BBI Közös Vállalkozás létrehozásáért és kezdeti működéséért a Bizottság felelős mindaddig, amíg előbbi nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással. A Bizottság az uniós jognak megfelelően, a többi taggal együttműködve és a BBI Közös Vállalkozás illetékes szerveinek bevonásával hajt végre minden szükséges intézkedést.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak érdekében:
a) |
amíg az irányító testület által az alapokmány 8. cikke szerint kinevezett ügyvezető igazgató meg nem kezdi feladatainak ellátását, a Bizottság megbízhat egy bizottsági tisztviselőt az ügyvezető igazgató pozíciójának ideiglenes betöltésével és feladatainak ellátásával, melyben korlátozott számú bizottsági tisztviselő segítheti; |
b) |
az e rendelet 6. cikkének (2) bekezdésétől eltérően az ideiglenes igazgató gyakorolja a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreit; |
c) |
a Bizottság ideiglenesen korlátozott számú bizottsági tisztviselőt bízhat meg. |
(3) Az ideiglenes ügyvezető igazgató engedélyezhet minden kifizetést, amelyet a BBI Közös Vállalkozás éves költségvetésében szereplő előirányzatok fedeznek és amelyeket az irányító testület jóváhagyott, valamint megállapodásokat és szerződéseket köthet, illetve döntéseket hozhat, ideértve – a BBI Közös Vállalkozás létszámtervének elfogadását követően – a munkavállalói szerződéseket is.
(4) Az ideiglenes ügyvezető igazgató a BBI Közös Vállalkozás az ügyvezető igazgatójával egyetértésével, az irányító testület jóváhagyásával meghatározza azt a napot, amelyen a BBI Közös Vállalkozás képessé válik a saját költségvetésének végrehajtására. E naptól kezdve a Bizottság nem vállal kötelezettségeket és nem teljesít kifizetéseket a BBI Közös Vállalkozás tevékenységeivel kapcsolatban.
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 6-án.
a Tanács részéről
az elnök
G. STOURNARAS
(1) 2013. december 10-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).
(3) A Tanács határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról (HL L 400., 2006.12.30., 86. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).
(5) A Tanács határozata (2013. december 3.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.).
(7) Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).
(8) A Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. október 29.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.30., 1. o.).
(9) A Bizottság 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. szeptember 30.) az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról (HL L 38., 2014.2.7., 2. o.).
(10) Az ESZAK Tanács 259/68/EGK, Euratom rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről (Személyzeti Szabályzat (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).
(11) A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).
(12) Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).
(13) HL L 136., 1999.5.31., 15. o.
(14) Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).
MELLÉKLET
A BIOALAPÚ IPARÁGAK KÖZÖS VÁLLALKOZÁS ALAPOKMÁNYA
1. cikk
Feladatok
A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás az alábbi feladatokat látja el:
a) |
biztosítja a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés létrejöttét és fenntartható irányítását; |
b) |
mozgósítja a köz- és a magánszektor szükséges erőforrásait; |
c) |
szoros, hosszú távú együttműködést alakít ki az Unió, az iparág és az egyéb érdekeltek között; |
d) |
biztosítja a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés hatékonyságát; |
e) |
eléri a hosszú távú program beindításához szükséges kritikus tömeget a kutatás terén; |
f) |
nyomon követi a BBI Közös Vállalkozás céljainak elérését; |
g) |
pénzügyi segítséget nyújt a kutatási és innovációs közvetett intézkedésekhez, elsősorban támogatások formájában; |
h) |
tájékoztatást nyújt, kommunikációt folytat, valamint hasznosítja és terjeszti az eredményeket az 1291/2013/EU rendelet 28. cikkének megfelelő alkalmazásával, és ennek keretében az ajánlattételi felhívások eredményeire vonatkozó részletes információkat nyújt és tesz hozzáférhetővé egy közös Horizont 2020 e-adatbázisban; |
i) |
kapcsolatot tart az érintettek széles körével, ideértve a kutatási szervezeteket és az egyetemeket is; |
j) |
ellátja az e rendelet 2. cikkében meghatározott célok eléréséhez szükséges egyéb feladatokat. |
2. cikk
Tagok
1. |
A BBI Közös Vállalkozás tagjai:
|
2. |
A közös vállalkozást alkotó szervezetek azok a jogalanyok, amelyek annak az Uniótól eltérő tagjait alkotják, az adott tag létesítő okiratának megfelelően. |
3. cikk
A tagságban bekövetkező változások
1. |
Bármely, uniós tagállamban vagy a Horizont 2020-hoz társult országban a kutatást és innovációt közvetve vagy közvetlenül támogató jogi személy kérheti a BBI Közös Vállalkozás tagjai közé való felvételét, feltéve, hogy hozzájárul az IMI2 Közös Vállalkozás e rendelet 2. cikkében meghatározott céljai elérésének az alapokmány 12. cikkében említett finanszírozásához, és hogy elfogadja a BBI Közös Vállalkozás alapokmányát |
2. |
A BBI Közös Vállalkozásban való tagság iránti kérelmet BBI Közös Vállalkozás irányító testületének kell címezni, mellékelve az irányító testület összetételének a módosítására vonatkozó javaslatot. |
3. |
Az irányító testület a kérelem elbírálásánál azt veszi figyelembe, hogy mennyire releváns és milyen hozzáadott értéket képvisel a jelentkező a BBI Közös Vállalkozás céljainak elérése tekintetében és ezt követően dönt a kérelemről. |
4. |
Bármely tag megszüntetheti a BBI Közös Vállalkozásban való tagságát. A tagság megszűnése a többi tagnak küldött értesítéstől számított hat hónap elteltével válik hatályossá és visszavonhatatlanná. A tagság megszűnésének időpontjától a korábbi tag vagy társult partner a BBI Közös Vállalkozás által a tagság megszűnését megelőzően jóváhagyott vagy keletkeztetett kötelezettségek kivételével minden kötelezettsége alól mentesül. |
5. |
A BBI Közös Vállalkozásban fennálló tagság csak az irányító testület előzetes hozzájárulásával ruházható át harmadik félre. |
6. |
A tagsági jogviszonyban ezen cikk alapján bekövetkező bármely változását követően a BBI Közös Vállalkozás a honlapján haladéktalanul közzéteszi a BBI Közös Vállalkozás tagjainak frissített jegyzékét és a változás időpontját. |
4. cikk
A BBI Közös Vállalkozás szervei
1. |
A BBI Közös Vállalkozás szervei:
|
2. |
A tudományos bizottság és az államok képviselőinek csoportja a BBI Közös Vállalkozás tanácsadó testületei. |
5. cikk
Az irányító testület összetétele
Az irányító testület a következőkből áll:
a) |
az Unió részéről a Bizottság öt képviselője; és |
b) |
az Uniótól eltérő tagok öt képviselője, melyek közül legalább egynek egy kis- vagy középvállalkozást (a továbbiakban: kkv) kell képviselnie. |
6. cikk
Az irányító testület működése
1. |
Az Unió a szavazati jogok 50 %-ával rendelkezik. Az Unió szavazata nem osztható meg. Az Uniótól eltérő tagok azonos számú szavazattal rendelkeznek. A tagoknak mindent meg kell tenniük a konszenzus elérése érdekében. Konszenzus hiányában az irányító testület határozatait legalább 75 %-os szavazattöbbséggel hozza, a távollévők szavazatait is beleértve. |
2. |
Az irányító testület elnököt választ, akinek a megbízatása két évre szól. |
3. |
Az irányító testület évente kétszer rendes ülést tart. A Bizottság, az Uniótól eltérő tagok képviselőinek többsége vagy az elnök rendkívüli ülés összehívását kezdeményezhetik. Az irányító testület üléseit annak elnöke hívja össze; az ülések színhelye általában a BBI Közös Vállalkozás székhelye. Az ügyvezető igazgatónak joga van a tanácskozásokon részt venni, de szavazati joggal nem rendelkezik. Az államok képviselőinek csoportjának az elnöke megfigyelőként jogosult részt venni az irányító testület ülésein és az ott zajló egyeztetésekben, szavazati joga azonban nincs. A tudományos bizottság elnöke megfigyelőként jogosult részt venni az irányító testület ülésein és az ott zajló egyeztetésekben, amennyiben azok a feladatkörébe tartozó kérdésekről szólnak, szavazati joga azonban nincs. Az irányító testület eseti alapon meghívhat más személyeket is, különösen az Uniós regionális hatóságainak, illetve a civil társadalomnak a képviselőit, hogy az ülésein megfigyelőként részt vegyenek. |
4. |
A tagok képviselői személyesen nem felelnek az irányító testületben képviselőként folytatott tevékenységükért. |
5. |
Az irányító testület maga fogadja el eljárási szabályzatát. |
7. cikk
Az irányító testület feladatai
1. |
Az irányító testület felel általánosságban a BBI Közös Vállalkozás stratégiai irányításáért és működéséért, valamint felügyeli tevékenységeinek megvalósulását. |
2. |
A Bizottság az irányító testületen belül betöltött szerepében a szinergiáknak az együttműködésen alapuló kutatások tárgyát képező prioritások meghatározása során történő előmozdítása érdekében a BBI Közös Vállalkozás tevékenységei és a -Horizont 2020 vonatkozó tevékenységei közötti koordináció biztosítására törekszik. |
3. |
Az irányító testület feladatai közé tartozik különösen:
|
8. cikk
Az ügyvezető igazgató kinevezése, elbocsátása, illetve megbízatásának meghosszabbítása
1. |
Az ügyvezető igazgatót az irányító testület nevezi ki, a Bizottság által egy nyílt és átlátható kiválasztási eljárást követően összeállított jelöltlistáról. Adott esetben a Bizottság a BBI Közös Vállalkozás egyéb tagjainak képviselőit is bevonja a kiválasztási folyamatba. Gondoskodni kell mindenekelőtt arról, hogy a BBI Közös Vállalkozás egyéb tagjai megfelelő képviselettel rendelkezzenek a kiválasztási eljárás előválogatási szakaszában. E célból az Uniótól eltérő tagok közös megegyezéssel kijelölnek egy képviselőt és egy megfigyelőt az irányító testület részéről. |
2. |
Az ügyvezető igazgató a személyi állomány tagja, és a BBI Közös Vállalkozás ideiglenes alkalmazottja, aki az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikke a) pontjának a hatálya alá tartozik. Az ügyvezető igazgatói szerződés megkötése során a BBI Közös Vállalkozást az irányító testület elnöke képviseli. |
3. |
Az ügyvezető igazgató megbízatása három évre szól. Ezen időszak végén a Bizottság – a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjainak a folyamatba való szükség szerinti bevonása mellett – értékeli az ügyvezető igazgató teljesítményét, valamint a BBI Közös Vállalkozás előtt álló feladatokat és kihívásokat. |
4. |
Az irányító testület, a (3) bekezdésben említett értékelés figyelembevételével készült bizottsági javaslat alapján eljárva, egy alkalommal – legfeljebb négy éves időtartamra – meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató megbízatását. |
5. |
Az az ügyvezető igazgató, akinek a megbízatását meghosszabbították, megbízatása összesített idejének lejártakor nem vehet részt az ugyanazon tisztség betöltésére vonatkozó kiválasztási eljárásban. |
6. |
Az ügyvezető igazgató elbocsátása csak az irányító testület határozatával lehetséges, amelyet az irányító testület a Bizottság által – az Uniótól eltérő tagok szükség szerinti bevonásával – tett javaslat alapján eljárva hoz meg. |
9. cikk
Az ügyvezető igazgató feladatai
1. |
Az ügyvezető igazgató a BBI Közös Vállalkozásnak az irányító testület döntéseivel összhangban végzett napi szintű működtetéséért felelős legfelsőbb vezetője. |
2. |
Az ügyvezető igazgató a BBI Közös Vállalkozás jogi képviselője. Az ügyvezető igazgató az irányító testületnek tartozik beszámolással. |
3. |
A BBI Közös Vállalkozás költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre. |
4. |
Az ügyvezető igazgató mindenekelőtt a következő feladatokat hajtja végre, függetlenül eljárva:
|
5. |
Az ebből a rendeletből eredő támogatási feladatok végrehajtása céljára az ügyvezető igazgató saját felelősségi körébe tartozó programirodát hoz létre. A programiroda személyzetének tagjai a BBI Közös Vállalkozás személyzetének tagjai közül kerülnek ki; a programiroda mindenekelőtt a következő feladatokat látja el:
|
10. cikk
Tudományos bizottság
1. |
A tudományos bizottság legfeljebb tizenöt tagból állhat. Tagjai közül elnököt választ. |
2. |
A tudományos bizottság tagságában kiegyensúlyozott mértékben kell képviseltetniük magukat a tudomány, az ipar, a kkv-k, a nem kormányzati szervezetek és a szabályozó szervek világszerte elismert szakértőinek. A tudományos bizottság tagjainak együttesen rendelkezniük kell a szakterületre vonatkozóan azokkal a tudományos kompetenciákkal és szakértelemmel, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a BBI Közös Vállalkozást tudományosan megalapozott ajánlásokkal láthassák el. |
3. |
A tudományos bizottság összetételére vonatkozó konkrét kritériumokat és kiválasztási eljárást az irányító testület határozza meg, és a tagokat is ő nevezi ki. Az irányító testület figyelembe veszi a BBI államok képviselőinek csoportja által javasolt lehetséges jelölteket is. |
4. |
A tudományos bizottság az alábbi feladatokat látja el:
|
5. |
A tudományos bizottság évente legalább kétszer ülésezik. Az ülést az elnök hívja össze. |
6. |
A tudományos bizottság az elnök jóváhagyásával más személyeket is meghívhat az üléseire. |
7. |
A tudományos bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát. |
11. cikk
Az államok képviselőinek csoportja
1. |
Az államok képviselőinek csoportja tagállamonként és a Horizont 2020-hoz társult országonként egy-egy képviselőből áll. Tagjai közül választja meg az elnökét. |
2. |
Az államok képviselőinek csoportja évente legalább két alkalommal ülésezik. Az ülést az elnök hívja össze. Az üléseken részt vesz az ügyvezető igazgató és az irányító testület elnöke, vagy ezek képviselője. Az államok képviselőinek csoportjának az elnöke felkérhet más személyeket – így különösen az Unión belüli regionális hatóságoknak, a civil társadalomnak vagy a kkv-k egyesületeinek a képviselőit – is, hogy ülésein megfigyelőként részt vegyenek. |
3. |
Az államok képviselőinek csoportjának igénybevételére konzultáció, valamint mindenekelőtt az alábbi kérdésekkel kapcsolatos információk vizsgálata és véleményezése céljából kerül sor:
|
4. |
Ezenfelül az államok képviselőinek csoportja tájékoztatást nyújt a BBI Közös Vállalkozás számára, illetve kapcsolódási pontként együttműködik vele a következő témakörökben is:
|
5. |
Az államok képviselőinek csoportja saját kezdeményezése alapján ajánlásokat vagy javaslatokat tehet az irányító testület számára különböző szakmai, irányítási és pénzügyi vagy akár az éves tervekkel kapcsolatos kérdésekben, különösen, ha azok nemzeti vagy regionális érdekeket érintenek. Az irányító testület indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az államok képviselőinek csoportját arról, hogy milyen intézkedéseket tett az említett ajánlások vagy javaslatok nyomán, illetve annak indokolását is, ha azokat nem vette figyelembe. |
6. |
Az államok képviselőinek csoportja rendszeres tájékoztatást kap többek között a BBI Közös Vállalkozás által finanszírozott közvetett intézkedésekben való részvételről, minden pályázati felhívásról és minden projekt végrehajtásáról, a más uniós programokkal fennálló szinergiákról, valamint a BBI költségvetéséről. |
7. |
Az államok képviselőinek csoportja elfogadja saját eljárási szabályzatát. |
12. cikk
Finanszírozási források
1. |
A BBI Közös Vállalkozást az Unió és az Uniótól eltérő tagok, illetve az azokat alkotó szervezetek közösen finanszírozzák, részletekben fizetett pénzügyi hozzájárulásokon és a közvetett intézkedések végrehajtása kapcsán kifizetett, a BBI Közös Vállalkozás által meg nem térített költségekben megnyilvánuló hozzájárulásokon keresztül. |
2. |
A BBI Közös Vállalkozás igazgatási költségei nem haladhatják meg a 58 500 000 EUR-t; ezt az összeget az Unió és a BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai által fizetett, köztük éves alapon egyenlően megosztott pénzügyi hozzájárulások biztosítják. Amennyiben az igazgatási költségekre szánt hozzájárulás egy része nem kerül felhasználásra, az a BBI Közös Vállalkozás működési költségeire fordítható. |
3. |
A BBI Közös Vállalkozás működési költségeit az alábbiak fedezik:
|
4. |
Az Uniótól eltérő tagok által a 3. alpont b) pontjában említett, működési költségekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás összege az e rendelet 1. cikkében meghatározott időszak során legalább 182,50 millió EUR. |
5. |
A BBI Közös Vállalkozás költségvetésébe bevitt források az alábbi hozzájárulásokból állnak:
A tagok által fizetett hozzájárulásokkal összefüggésben keletkezett kamatot a BBI Közös Vállalkozás bevételének kell tekinteni. |
6. |
A BBI Közös Vállalkozás valamennyi erőforrását és tevékenységeit annak céljaira kell fordítani. |
7. |
Az általa létrehozott, vagy a célok teljesítése céljából reá átruházott eszközök a BBI Közös Vállalkozás tulajdonát képezik. |
8. |
A BBI Közös Vállalkozás végelszámolásának az esetét kivéve a bevétel kiadásokat meghaladó része nem kerül kifizetésre a BBI Közös Vállalkozás tagjai részére. |
13. cikk
Pénzügyi kötelezettségvállalások
A BBI Közös Vállalkozás pénzügyi kötelezettségvállalásai nem haladhatják meg a rendelkezésre álló vagy a költségvetése számára a tagjai által lekötött pénzügyi források összegét.
14. cikk
Pénzügyi év
A pénzügyi év január 1-jétől december 31-ig tart.
15. cikk
Operatív és pénzügyi tervezés
1. |
Az ügyvezető igazgató elfogadásra az irányító testület elé terjeszti az éves munkaterv tervezetét, mely ismerteti a kutatási és az innovációs tevékenységek részletes tervét, az igazgatási tevékenységeket, valamint az ezekhez tartozó becsült ráfordításokat a következő évre nézve. A munkaterv-tervezet az alapokmány 12. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti hozzájárulások becsült értékét is tartalmazza. |
2. |
Az éves munkatervet a tárgyévet megelőző év végéig el kell fogadni. Az éves munkatervet a nyilvánosság számára elérhetővé kell tenni. |
3. |
Az ügyvezető igazgató elkészíti és elfogadásra az irányító testület elé terjeszti az éves költségvetési tervet. |
4. |
Az irányító testületnek az éves költségvetést a tárgyévet megelőző év végéig el kell fogadnia. |
5. |
Az éves költségvetést az uniós pénzügyi hozzájárulásnak az Unió költségvetésében megállapított összege figyelembevétele céljából ki kell igazítani. |
16. cikk
Operatív és pénzügyi beszámolás
1. |
Az ügyvezető igazgató feladatai teljesítéséről évente beszámol az irányító testületnek a BBI Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának megfelelően. Az ügyvezető igazgató a pénzügyi év lezárásától számított két hónapon belül jóváhagyásra az irányító testület elé terjeszti a BBI Közös Vállalkozás által az előző naptári évben – különösen az adott évre szóló éves munkatervhez képest – elért eredményekről szóló éves tevékenységi jelentést. Az éves tevékenységi jelentésnek többek között a következőket kel tartalmaznia:
|
2. |
Az irányító testület által elfogadott éves tevékenységi jelentést nyilvánosan elérhetővé kell tenni. |
3. |
A következő pénzügyi év március 1-jéig a BBI Közös Vállalkozás számvitelért felelős tisztviselője megküldi az előzetes beszámolót a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek. A BBI Közös Vállalkozás a következő pénzügyi év március 31-ig megküldi a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek. A BBI Közös Vállalkozás előzetes beszámolójára vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően a BBI Közös Vállalkozás számvitelért felelős tisztviselője – a 966/2012/EK, Euratom rendelet 148. cikkének megfelelően – elkészíti a BBI Közös Vállalkozás végleges beszámolóját, és azt véleményezés céljából benyújtja az irányító testületnek. Az irányító testület véleményt nyilvánít a BBI Közös Vállalkozás végleges beszámolójáról. Az ügyvezető igazgató a végleges beszámolót minden pénzügyi évet követő július 1-jéig az irányító testület véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. A végleges beszámolót a következő pénzügyi év november 15-ig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig választ küld a Számvevőszék éves jelentésében megfogalmazott észrevételekre. Az ügyvezető igazgató ezt a választ az irányító testületnek is benyújtja. A 966/2012/EU, Euratom rendelet 165. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató az Európai Parlament részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges. |
17. cikk
Belső ellenőrzés
A Bizottság belső ellenőre ugyanolyan hatáskört gyakorol a BBI Közös Vállalkozás felett, mint a Bizottság szervezeti egységei felett.
18. cikk
A tagok felelőssége, biztosítás
1. |
A tagoknak a BBI Közös Vállalkozás adósságaiért viselt pénzügyi felelőssége az igazgatási költségekhez való, már befizetett hozzájárulásaik összegére korlátozódik. |
2. |
A BBI Közös Vállalkozásnak megfelelő biztosítást kell kötnie és fenntartania. |
19. cikk
Összeférhetetlenség
1. |
A BBI Közös Vállalkozásnak, valamint szerveinek és személyzetének tevékenységeik végrehajtása során mindennemű összeférhetetlenséget kerülniük kell. |
2. |
A BBI Közös Vállalkozás irányító testületének szabályokat kell elfogadnia a tagokra, a szervekre és a személyi állományra vonatkozóan az összeférhetetlenség megelőzése és kezelése céljából. Az említett szabályokban a tagok irányító testületben részt vevő képviselőit érintő összeférhetetlenség megelőzését célzó rendelkezéseknek is szerepelniük kell. |
20. cikk
Végelszámolás
1. |
A BBI Közös Vállalkozás végelszámolására az e rendelet 1. cikkében meghatározott időszak végén kerül sor. |
2. |
Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a végelszámolási eljárás automatikusan megkezdődik, amennyiben a Bizottság vagy az összes, Uniótól eltérő tag kilép a BBI Közös Vállalkozásból. |
3. |
A BBI Közös Vállalkozás végelszámolási eljárásának lefolytatása céljából az irányító testület egy vagy több végelszámolót nevez ki, akiknek az irányító testület határozatait be kell tartaniuk. |
4. |
A BBI Közös Vállalkozás végelszámolása során vagyonát kötelezettségei rendezésére és a végelszámolásával kapcsolatos kiadások fedezésére kell fordítani. Az esetleges fennmaradó rész felosztásra kerül a végelszámoláskor meglévő tagok között, a BBI Közös Vállalkozáshoz való pénzügyi hozzájárulásuk arányában. A felosztás során az Uniónak jutó rész visszakerül az Unió költségvetésébe. |
5. |
Az olyan, a BBI Közös Vállalkozás által kötött, illetve elfogadott, a BBI Közös Vállalkozás élettartamát meghaladó időtartamú megállapodások, határozatok, valamint beszerzési szerződések megfelelő kezelésének a biztosítása céljából eseti eljárást kell meghatározni. |