EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32004R0871
Council Regulation (EC) No 871/2004 of 29 April 2004 concerning the introduction of some new functions for the Schengen Information System, including in the fight against terrorism
A Tanács 871/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről
A Tanács 871/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről
HL L 162., 2004.4.30, p. 29–31
(ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT, FI, SV) A dokumentum különkiadás(ok)ban jelent meg.
(CS, ET, LV, LT, HU, MT, PL, SK, SL, BG, RO)
No longer in force, Date of end of validity: 16/01/2007; hatályon kívül helyezte: 32006R1987
Hivatalos Lap L 162 , 30/04/2004 o. 0029 - 0031
A Tanács 871/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 66. cikkére, tekintettel a Spanyol Királyság kezdeményezésére [1], tekintettel az Európai Parlament véleményére [2], mivel: (1) A közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. évi egyezmény (a továbbiakban: az "1990. évi Schengeni Egyezmény") [3] IV. címének rendelkezései szerint létrehozott Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: "SIS") alapvető eszközt jelent az Európai Unió keretébe integrált schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazásához. (2) Egyetértés alakult ki abban, hogy az Európai Unió bővítésére tekintettel ki kell fejleszteni egy olyan új, második generációs SIS-t (a továbbiakban: SIS II.), amely lehetővé teszi új funkciók bevezetését, és amelyben felhasználhatóvá válnak az információtechnológia területén elért fejlődés legújabb vívmányai; az első lépések megtételére már sor került ezen új rendszer kifejlesztése érdekében. (3) A meglévő rendelkezések bizonyos kiigazításait, továbbá egyes új funkciók bevezetését már a SIS jelenlegi változatának a keretében is el lehet végezni, idetartozik különösen a hatóságok (beleértve az Europolt, valamint az Eurojust nemzeti tagjait is) bizonyos típusú, a SIS-be bevitt adatokhoz való hozzáférésének szabályozása, amennyiben ezen adatok lehívása e hatóságok számára megkönnyítené feladataik szabályszerű végrehajtását, azon elveszett tárgyak körének kiterjesztése, amelyekre tekintettel figyelmeztető jelzés vihető be a rendszerbe, továbbá a személyes adatok továbbításának nyilvántartása. Az ehhez szükséges műszaki feltételeket először a tagállamokban kell megteremteni. (4) A Európai Tanács 2001. december 14–15-i laekeni ülésének következtetései és különösen a 17. számú (a terrorizmus elleni küzdelemre szakosodott szolgálatok közötti együttműködés), valamint a 43. számú (Eurojust és az Europol tekintetében megvalósuló rendőrségi együttműködés) következtetése, illetve a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2001. szeptember 21-i cselekvési terv rámutatnak a SIS megerősítésének és kapacitása javításának szükségességére. (5) Ezenkívül helyénvaló a kiegészítő információknak a valamennyi tagállamban e célból kijelölt hatóságokon keresztüli cseréjére vonatkozó rendelkezések elfogadása (Supplementary Information Request at National Entry, SIRENE), miáltal e hatóságok az 1990. évi Schengeni Egyezmény rendelkezései keretében közös jogalapot nyernek, továbbá sor kerül az említett hatóságok által tárolt adatok törlésére vonatkozó szabályok megállapítására. (6) A SIS-re vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseiben e célból szükséges módosítások két részből állnak: a jelen rendelet, valamint egy, az Európai Unióról szóló szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, 31. cikkének a) és b) pontja, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján létrehozott tanácsi határozat. Amint azt az 1990. évi Schengeni Egyezmény 93. cikke megállapítja, ennek alapja, hogy a SIS célja az, hogy – az említett egyezmény rendelkezéseinek megfelelően – a SIS útján szolgáltatott információk felhasználásával a tagállamok területén fenntartsák a közrendet és a közbiztonságot, ideértve a nemzetbiztonságot is, és hogy ezeken a területeken alkalmazzák az említett egyezménynek a személyek mozgására vonatkozó rendelkezéseit. Mivel az 1990. évi Schengeni Egyezmény egyes rendelkezéseit egyszerre mindkét cél tekintetében alkalmazni kell, ezért helyénvaló e rendelkezéseket azonos módon, az egyes Szerződéseken alapuló párhuzamos jogi aktusok útján módosítani. (7) E rendelet nem érinti a SIS II. jogi szerkezetét, céljait, működését és használatát részletesen szabályozó szükséges jogszabályok jövőbeni elfogadását, mint amilyenek például: a rendszerbe bevihető további adatkategóriák leírását, az adatok bevitelének célját és a bevitel kritériumait meghatározó szabályok, a SIS-rekordok tartalmára, a figyelmezető jelzések összekapcsolására és összeférhetőségére vonatkozó szabályok, valamint a SIS-adatok elérésére és a személyes adatok védelmére és ellenőrzésére vonatkozó további szabályok. (8) Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat [4] 1. cikkének G. pontjában említett területre vonatkoznak. (9) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása számára nem kötelező. Mivel e rendelet az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik része IV. címének rendelkezései szerinti schengeni vívmányokra épül, Dánia – az említett jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően – a rendelet Tanács általi elfogadásától számított hat hónapon belül dönt arról, hogy saját nemzeti jogába átülteti-e a rendeletet. (10) E rendelet a SIS továbbfejlesztését képezi a személyek mozgására vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseinek tekintetében történő alkalmazása céljából; az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal [5] összhangban nem kérte a SIS-ben e célból történő részvételét és abban e célból nem is vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása számára nem kötelező. (11) E rendelet a SIS továbbfejlesztését képezi a személyek mozgására vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseinek tekintetében történő alkalmazása céljából; Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal [6] összhangban nem kérte a SIS-ben e célból történő részvételét, és abban e célból nem is vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása számára nem kötelező. (12) E rendelet a csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokra épülő vagy ahhoz egyéb módon kapcsolódó jogi aktusnak minősül, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 1990. évi Schengeni Egyezmény rendelkezései a következőképpen módosulnak: 1. A 92. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: "(4) Összhangban nemzeti jogszabályaikkal, a tagállamok az e célból kijelölt hatóságaikon (SIRENE) keresztül kicserélnek a figyelmezető jelzések bevitelével összefüggésben szükséges minden olyan kiegészítő információt, amely lehetővé teszi a megfelelő intézkedések megtételét, amennyiben azon személyeknél, illetve tárgyaknál, amelyek vonatkozásában a Schengeni Információs Rendszerbe adatbevitel történt, az e rendszerben végrehajtott lekérdezések eredménye találatot jelez. Ezen információkat kizárólag olyan célokra lehet felhasználni, amelyekkel összefüggésben azok továbbítása megtörtént." 2. A 94. cikk (3) bekezdése első albekezdésének a)–i) pontja helyébe a következő szöveg lép: "a) vezetéknév és utónév, adott esetben a felvett nevet külön rögzítik; b) különleges, objektív és nem változtatható testi ismertetőjelek; c) (…); d) születés helye és ideje; e) nem; f) állampolgárság; g) hogy az érintett személyeknél van-e fegyver, azok az erőszaktól sem riadnak-e vissza, illetve azok szökésben vannak-e; h) a figyelmeztető jelzés oka; i) a foganatosítandó intézkedés." 3. A szöveg a 101. cikk (1) bekezdésének végén a következő mondattal egészül ki: "A Schengeni Információs Rendszerbe bevitt adatokhoz való hozzáférés joga és az ilyen adatok közvetlen lekérdezésének joga azonban feladataik gyakorlása során szintén megilleti a nemzeti jogszabályokban meghatározott, többek között a büntetőeljárásokban a közvád emelésére, illetve a vádemelés előtti bírói vizsgálatra illetékes nemzeti igazságügyi hatóságokat." 4. A 101. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: "(2) A 96. cikknek megfelelően bevitt adatokhoz, valamint a 100. cikk (3) bekezdésének d) és e) pontjával összhangban bevitt, a személyes dokumentumokra vonatkozó adatokhoz való hozzáférés jogát és az ilyen adatok közvetlen lekérdezésének jogát – ennek az egyezménynek a személyek mozgására vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásával összefüggésben – a vízumkiadásra illetékes hatóságok, a vízumkérelmek elbírálására illetékes központi hatóságok és a tartózkodási engedélyek kiadására, valamint az idegenrendészeti jogszabályok alkalmazására illetékes hatóságok is gyakorolhatják. E hatóságoknak az adatokhoz való hozzáférésére az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai vonatkoznak." 5. A 102. cikk (4) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép: "E rendelkezéstől eltérően a 96. cikk alapján bevitt adatokat, valamint a 100. cikk (3) bekezdésének d) és e) pontja alapján bevitt, a személyes dokumentumokra vonatkozó adatokat a tagállamok nemzeti jogszabályainak megfelelően kizárólag a 101. cikk (2) bekezdéséből következő célokra lehet felhasználni." 6. A 103. cikk helyébe a következő szöveg lép: "103. cikk Annak ellenőrzése céljából, hogy a lekérdezés elfogadható-e vagy sem, minden tagállam biztosítja, hogy az adatkezelő szerv rögzíthesse a személyes adatok valamennyi átvitelét a Schengeni Információs Rendszer nemzeti részében. A rögzítést csak erre a célra lehet felhasználni, és legkorábban egy év, legkésőbb pedig három év elteltével törölni kell." 7. A szöveg a következő cikkel egészül ki: "112 A. cikk (1) A 92. cikk (4) bekezdése szerinti hatóságok által az említett bekezdés szerinti információcsere alapján tárolt személyes adatokat csak az elérni kívánt cél megvalósításához szükséges ideig lehet megőrizni. Azokat azonban minden esetben az érintett személyre vagy tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzés(ek)nek a Schengeni Információs Rendszerből történő törlése után legkésőbb egy éven belül törölni kell. (2) Az (1) bekezdés nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy az általuk kiadott meghatározott figyelmeztető jelzésre, illetve az olyan figyelmezető jelzésre vonatkozó adatokat, amellyel összefüggésben területükön intézkedésre került sor, nemzeti adatállományukban megőrizzék. Az adatoknak az ezen adatállományokban való megőrzésére nyitva álló határidőt a nemzeti jogszabályok szabályozzák." 8. A szöveg a következő cikkel egészül ki: "113 A. cikk (1) A 92. cikk (4) bekezdése szerinti hatóságok által az említett bekezdés szerinti információcsere alapján tárolt személyes adatoktól különböző adatokat csak az elérni kívánt cél megvalósításához szükséges ideig lehet megőrizni. Azokat azonban minden esetben az érintett személyre vagy tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzés(ek)nek a Schengeni Információs Rendszerből történő törlése után legkésőbb egy éven belül törölni kell. (2) Az (1) bekezdés nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy az általuk kiadott meghatározott figyelmeztető jelzésre, illetve az olyan figyelmezető jelzésre vonatkozó adatokat, amellyel összefüggésben területükön intézkedésre került sor, nemzeti adatállományukban megőrizzék. Az adatoknak az ezen adatállományokban való megőrzésére nyitva álló határidőt a nemzeti jogszabályok szabályozzák." 2. cikk (1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. (2) Amint a szükséges feltételek teljesülnek, úgy e rendeletet a Tanács által egyhangúlag meghatározandó időponttól kell alkalmazni. A Tanács határozhat úgy, hogy az egyes rendelkezések alkalmazására különböző időpontokat állapít meg. (3) A Tanácsnak a (2) bekezdés szerinti határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Luxembourgban, 2004. április 29-én. a Tanács részéről az elnök M. McDowell [1] HL C 160., 2002.7.4., 5. o. [2] HL C 31. E, 2004.2.5., 122. o. [3] HL L 239., 2000.9.22., 19. o. [4] HL L 176., 1999.7.10., 31. o. [5] HL L 131., 2000.6.1., 43. o. [6] HL L 64., 2002.3.7., 20. o. --------------------------------------------------