EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32013R1052
Az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR)
Az összefoglalót archiváltuk és tartalmát a továbbiakban már nem frissítjük. A témával kapcsolatos friss tudnivalókat a(z)
'Az Európai Határ- és Parti Őrség'
foglalja össze.
Az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR)
Az Európai Unió (EU) az integrált határellenőrzés javítása, valamint a határokon átnyúló bűnözés és az illegális bevándorlás megelőzése érdekében létrehozta az európai határőrizeti rendszert (az EUROSUR-t).
JOGI AKTUS
Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1052/2013/EU rendelete az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozásáról.
ÖSSZEFOGLALÓ
2013 októberében az EU elfogadta az európai határőrizeti rendszert (az EUROSUR-t) létrehozó rendeletet.
Többcélú rendszer
Az EUROSUR az illegális bevándorlásnak és a határokon átnyúló bűnözésnek a külső határokon történő megelőzésére létrehozott többcélú rendszer. Az európai partokat elérni próbáló migránsok védelmének a biztosításához és életének a megmentéséhez is hozzá fog járulni e jogszabály.
Olyan mechanizmust hoz létre, amely gyors információcserét és együttműködést tesz lehetővé a határőrizeti ügynökségek számára. A nemzeti koordinációs központokon keresztül valamennyi uniós ország határőrizetért felelős „nemzeti hatóságának” (pl. határőröknek, rendőrségnek, parti őrségnek, tengerészetnek stb.) össze kell hangolnia tevékenységeit a többi uniós országnak, valamint az EU határügynökségének, a Frontexnek az ilyen tevékenységeivel.
A megfelelőbb információknak köszönhető gyorsabb reagálás
Az EUROSUR hírszerzés alapú megközelítést alkalmaz, amelynek révén a nemzeti és uniós hatóságok jobban meg tudják érteni, hogy mi történik a külső határokon, és gyorsabban tudnak reagálni a bűnözői hálózatok által alkalmazott új útvonalakra és módszerekre.
Gyors reagálási képesség
Az EUROSUR lehetővé teszi az uniós országok számára, hogy ne pusztán az egyes váratlan eseményekre, hanem az EU külső határain előforduló kritikus helyzetekre is gyorsabban tudjanak reagálni. Ebből a célból a külső szárazföldi és tengeri határokat „határszakaszokra” osztották fel, és mindegyikhez alacsony, közepes, illetve magas „hatásszintet” rendeltek hozzá. Ennek révén beazonosíthatóvá válnak a külső határokon a problémás helyek, illetve lehetővé válik az egységes nemzeti és - szükség esetén - uniós szintű reagálás.
Alapvető jogok
A schengeni egyezményt aláíró uniós országoknak és a Frontexnek maradéktalanul tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, különösen a visszaküldés tilalmának elvét (amely megtiltja, hogy az üldözés valódi áldozatát visszaküldjék oda, ahol üldözik), valamint a személyes adatok védelmét.
Hatálybalépés
2013 decemberétől az EUROSUR a schengeni egyezményt aláíró 19 - déli és keleti külső határokkal rendelkező - uniós országban kezdte meg működését. A fennmaradó 11 schengeni ország 2014. december 1-jén csatlakozott az EUROSUR-hoz.
Dánia, Írország és az Egyesült Királyság (1) nem vett részt e rendelet elfogadásában. Abban azonban megegyeztek, hogy az Egyesült Királyság (1) és Írország - regionális hálózatokon keresztül - együttműködhet az EUROSUR-ral. Dánia azóta úgy határozott, hogy részt vesz az EUROSUR-ban.
HIVATKOZÁSOK
Jogi aktus |
Hatálybalépés |
Az átültetés határideje a tagállamokban |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
1052/2013/EU rendelet |
2013.11.26. |
- |
HL L 295., 2013.11.6. |
utolsó frissítés 22.04.2014
(1) Az Egyesült Királyság kilép az Európai Unióból, ezért 2020. február 1-jétől harmadik országnak (nem uniós országnak) minősül.