This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0501
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL 2014 Annual Report on the European Union's development and external assistance policies and their implementation in 2013
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK 2014. évi éves jelentés az Európai Unió fejlesztésre és külső támogatásra vonatkozó politikájáról és annak 2013. évi végrehajtásáról
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK 2014. évi éves jelentés az Európai Unió fejlesztésre és külső támogatásra vonatkozó politikájáról és annak 2013. évi végrehajtásáról
/* COM/2014/0501 final */
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK 2014. évi éves jelentés az Európai Unió fejlesztésre és külső támogatásra vonatkozó politikájáról és annak 2013. évi végrehajtásáról /* COM/2014/0501 final */
Globális
felelősség Globális szolidaritás Globális értékek A
leginkább rászoruló emberek és országok megsegítése Az
Európai Unió fejlesztéspolitikája sosem volt ennél fontosabb vagy hatékonyabb.
A gyorsan változó világunkban folyamatosan sikereket ér el az európai
alapértékek terjesztésében, befolyást és tiszteletet szerezve az EU számára.
Ezenfelül meghatározó módon hozzájárult az elsőrendű célunk, a
rendkívüli szegénység egyszer és mindenkorra történő felszámolásához. 2013-ban
az EU világszerte folytatta a fejlesztést szolgáló politikai és pénzügyi
támogatását. Jelentős összeget, 14,86 milliárd EUR-t biztosított
külső fejlesztési támogatásra. A Változtatási programmal[1], a Bizottság hathatós
fejlesztéspolitikára vonatkozó tervezetével összhangban – mely a leginkább
rászoruló országok és emberek megsegítésére összpontosít – e segítségnyújtás
fő kedvezményezettjei az alacsony nemzeti jövedelemmel rendelkező,
legkevésbé fejlett országok. Ezért az EU és 28 tagállama együttesen
továbbra is a világ legnagyobb adományozója. Tudatában vagyunk annak, hogy
többet is tehetnénk – különösen ha 2015-re el kívánjuk érni a közös célt, vagyis, hogy az EU bruttó
nemzeti jövedelmének (GNI) 0,7%-át fejlesztésre költjük. Szintén tudjuk, hogy a
fejlesztési együttműködés nem csak a pénzről szól. Büszkék vagyunk
arra, hogy a fejlődő országoknak nyújtott segítségünk, amelyet az
európai polgárok több mint 80 %-a támogat[2], erőteljesen a
szegénységre összpontosít. Továbbá olyan kötelezettségvállalást foglal magában,
amely a partnerországokat kormányrúdhoz engedi, valamint amennyire csak lehet,
hatékonnyá teszi a támogatásnyújtást. A
fejlesztésre szánt finanszírozási alap megállapítása 2013 decemberében az Európai Parlament jóváhagyta az EU külső tevékenységére
vonatkozó pénzügyi eszközöket[3] a
2014–2020 közti időszakra. A fejlesztés szempontjából e csomag egyik
központi eleme a globális szegénység megszüntetésének célja, miközben
biztosítjuk a partnerországainknak, hogy a saját fejlődésük
kormányrúdjánál állhassanak. A többéves pénzügyi keret pénzügyileg
leképezi a 2014–2020 közötti időszak uniós szakpolitikai prioritásait és
megmondja, hogy a megállapított összegeket mire fordítsák a külső
fellépés, beleértve a fejlesztés területén. Az EU négy tág politikai prioritás mentén
koncentrálja a külső partnerekkel folytatott munkát: bővítés,
szomszédság, együttműködés a stratégiai partnerekkel és fejlesztési
együttműködés. A külső fellépéseit finanszírozó
eszközökre szánt teljes elfogadott összeg a 2014–2020-as időszakban alig
több, mint 51,4 milliárd EUR. Az uniós költségvetés részét nem képező
11. Európai Fejlesztési Alapnak köszönhetően további 30,5 milliárd
EUR áll rendelkezésre az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség
országai, illetve a tengerentúli országok és területek számára. Az Európai Parlament – még a külső
pénzügyi eszközök programozása előtt – részt vesz az uniós külső
együttműködés legfőbb célkitűzéseinek meghatározásában. A hatás
és láthatóság maximalizálása érdekében – nevezetesen a közös támogatási
programozás révén – létrejött jobb koordináció az EU és tagállamai között
szintén alapvető jellemzőnek számít. Az
EU szorgalmazza a fejlesztésre irányuló innovatív finanszírozási források
fokozottabb használatát, beleértve a vegyes támogatási formákat és a
magánszektor erőforrásait. A Változtatási program végrehajtása A
külső fejlesztési támogatásunk lehető legjobb kihasználásának
szükségessége a fejlesztéspolitikája megváltoztatására késztette az Európai
Bizottságot; 2013-ban további lépéseket tettünk a fő célunk elérése
érdekében, mely a rendkívüli szegénység egy generáción belüli megszüntetése a
világban. Beruházás Európa jövőjébe A világ, különösen a fejlődő
világ, gyorsan változik. 2000 óta a világ GDP-je egyharmaddal nőtt, de a
fejlődő országok azok, akik vezető szerepet játszottak, hiszen a
világ növekedésének 70 %-át ők szolgáltatták az elmúlt tíz évben. 2000 óta
84 %-kal nőtt a szubszaharai afrikai országok GDP-je. Afrika ma a
leggyorsabban növekvő, valamint a legfiatalabb lakossággal rendelkező
kontinens. Emiatt a globális befolyás és piacok
terén jelentős eltolódás van a fejlett országok felől a
feltörekvő gazdaságok és a legkevésbé fejlett országok irányába. Ötven
évvel ezelőtt a feltörekvő, illetve fejlődő gazdaságok a
világ GDP-jének mindössze 25 %-át tették ki. Ma ez az érték 50 % és a
következő évtizedben várhatóan meghaladja a 66 %-ot. Ez a jó hír igazolja,
hogy a fejlesztési együttműködés több mint szolidaritás: egy jobb
jövőbe való beruházás, amelyből mindenkinek előnye származik. Az
EU 2013-ban a Változtatási programban előterjesztett politikai ajánlások
végrehajtásán munkálkodott és gondoskodott az előttünk álló fejlesztési
kihívásokról, azáltal hogy a világ legszegényebb országaira és polgáraira,
illetve olyan területekre összpontosított, ahol az EU egyértelmű
hozzáadott értéket képviselhet. A
jó kormányzás, ideértve az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság
tiszteletben tartását, valamint a fenntartható és inkluzív növekedés
támogatását fenntartható mezőgazdaság és fenntartható energia biztosítása
mellett, két ehhez kapcsolódó szakpolitikai prioritássort képeznek, melyek
egymást kölcsönösen megerősítő pillérei a Változtatási programnak. 2013-ban
sor került a célországbeli programozás alapos ellenőrzésére, amely azt
hivatott biztosítani, hogy az uniós fellépés legfeljebb három olyan területre
összpontosuljon, melyek ezeket a politikai prioritásokat tükrözik. Ezenkívül a
Változtatási program arra késztet minket, hogy az EU külső fejlesztési
támogatásának legalább 20 %-át fordítsuk társadalmi befogadásra és humán
fejlesztésre, miközben szorosan követjük az éghajlatváltozási finanszírozást
is. Az uniós tagállamokkal és egyéb adományozókkal történő közös
programozásról szóló tervek tekintetében világszerte több mint 40 országban
született előrelépés, melyek között számos instabil állam található. Inkluzív
és a fenntartható növekedés A fejlődő országokban az alultápláltság a
gyermekhalálozások legalább egyharmadának az oka, és az anyák 20 %-a esetében
pedig az első számú halálozási ok. 2013-ban az EU fokozott
erőfeszítéseket tett a világméretű éhezés, az élelmiszerellátás
bizonytalansága és az alultápláltság megszüntetése érdekében a Bizottság közleménye – Az anyai és a gyermektáplálkozás
előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret
című új szakpolitikai javaslattal. Ezt márciusban terjesztették elő a Scaling Up
Nutrition Movement (Mozgalom a táplálkozás javításáért) brüsszeli ülésén, mely
globális platformként szolgált az alultápláltsággal kapcsolatos kihívások
kezelésére. A Bizottság az anyák és gyermekek táplálkozását kívánja javítani a
halandóság és a betegségek csökkentésének céljából, illetve az alultápláltság
okozta növekedést és fejlődést akadályozó tényezők csökkentésével. A
szakpolitikánk legfontosabb kérdése az a 3,5
milliárd eurós felajánlás, mely 2025-re hét millióval szeretné csökkenteni a
növekedésben elmaradott gyermekek számát. Kambodzsa fellendíti a
rizskivitelét Az EU 8,6 millió EUR-val támogatta Kambodzsában
a kkv-k fejlesztését a Nemzetközi Pénzügyi Társaság által kezelt Többoldalú
Adományozói Vagyonkezelői Alapon keresztül. Az EU-val mint legfőbb
támogató, a program fejleszti a kkv-k versenyképességét a rizságazatban. Ez
magában foglalja a rizsőrlési kapacitásának magasabb szintre emelését az
országban, valamint a kambodzsai rizs – mely 2012-ben és 2013-ban elnyerte „A
világ legjobb” rizsének címét – értékesítésének előmozdítását. Ennek
eredményeként az export értéke és nagysága több mint duplájára nőtt
2013-ban. A
világon 1,4 milliárd ember nem fér hozzá villamos energiához és mintegy három
milliárd ember használ szilárd tüzelőanyagot, úgy mint hagyományos
biomasszát vagy szenet a főzéshez és fűtéshez. Az EU kötelezettséget
vállal az ENSZ „Fenntartható energiát mindenkinek!” (SE4ALL) elnevezésű
kezdeményezése mellett, és célul tűzte ki, hogy 2030-ra 500 millió ember
számára biztosítja a fenntartható energiához való hozzáférést, továbbá
pénzeszközöket különített el egy hároméves időszak számára, hogy támogassa
e globális erőfeszítések érdekében végzett együttműködést,
terjesztést és nyomon követést. 2013-ban az EU
villamosenergia-termelő projekteket támogatott szerte a fejlődő
világban a fejlesztési támogatások és egyéb tőkeinstrumentumok
vegyítésével. A szubszaharai Afrikában 400 millió EUR összegű támogatást
kapott az EU–Afrika Infrastruktúraalap (ITF) legalább 4 milliárd EUR-nyi
jelentős beruházások előmozdítása révén. Rendelkezésre állnak olyan
kezdeményezések, mint a 80 millió EUR értékű uniós technikai segítségnyújtási
eszköz, mely a partnerországoknak segítséget nyújt a politikájuk finomításában
és fejlesztésében, ami által magukhoz tudják vonzani a fenntartható
energiaágazat kialakításához szükséges magánbefektetéseket. 2007
és 2012 között a világ munkaképes korú népességét érintő foglalkoztatási
ráta értéke 60,3%-ről 61,3%-ra növekedett. Az inkluzív növekedés
elősegítésének érdekében, mely lehetővé teszi a legszegényebbeknek
is, hogy bevételt teremtő tevékenységekben vegyenek részt, az uniós támogatásból
8,8 millió ember részesült, valamint a 2004 és 2012 közti időszakban 7,7
millió embernek tették lehetővé a műszaki oktatást és a szakképzést. 2013 során a
migráció sokat szerepelt a hírekben. A migráció fejlesztésre gyakorolt hatásának maximalizálásáról[4] szóló bizottsági közlemény szolgált az
EU és tagállamai közös állásfoglalásának alapjául a migráció és a fejlesztés témájában – az ENSZ
közgyűlése által, október 3-án és 4-én – rendezett magas szintű
párbeszéd során. Az uniós álláspont kiemeli, hogy a
migrációt az inkluzív gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés
motorjának kell tekintetni, és hogy a fejlesztési stratégiák a
fejlődés húzóelemeinek tekintik a migrációt és a mobilitást. Jó
kormányzás 2013-ban
az EU további eredményeket ért el az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó
uniós cselekvési terv végrehajtása terén[5]. Az EU aktív
támogatást nyújtott a civil szervezeteknek, és több mint 20 országgal
folytatott egyedi emberi jogi párbeszédet. Az EU választási megfigyelő
missziókat telepített például Kenyába, Pakisztánba, Hondurasba és
Maliba, hogy támogassa a demokráciát és a demokratizálódást. A
közös biztonság- és védelempolitikája (KBVP) keretében az EU két új missziót
indított: a mali kiképzési missziót és a líbiai
határellenőrzést segítő európai uniós missziót. Mindent összevetve az
EU 2013-ban több mint 7 000 fő polgári és katonai személyzetet
mozgósított 12 polgári misszió és 4 katonai művelet keretében. 2013
decemberében az Európai Bizottság és a külügyi és biztonságpolitikai
főképviselő az „EU átfogó megközelítése a külső
konfliktusok és válságok tekintetében” címmel közös közleményt[6] fogadott el,
azzal a céllal, hogy tovább fokozza erőfeszítéseit az EU globális
fellépésének következetes, átfogó és hatékonyabbá tétele érdekében. Béke
és stabilitás A
szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés békét és biztonságot
követel, mindazonáltal az ellenkezője is éppannyira igaz. Az EU továbbra
is élen jár majd abban, hogy elősegítse a békét és a stabilitást, és
elismeri, hogy a fejlesztési támogatások hatékony felhasználása alapvető
eleme a tartós változásnak. Például 2013-ban az EU számára Mali kiemelt jelentőséggel
bírt. Februárban újraindult az afrikai ország számára nyújtott fejlesztési segély
miután a mali hatóságok gyorsan elfogadták az átmenetre vonatkozó menetrendet,
mely a demokráciát és a stabilitást hivatott helyreállítani. Mintegy 250 millió
EUR-t mozgósítottak annak érdekében, hogy gyors választ adjanak a mali lakosok
közvetlen szükségleteire – hangsúlyt fektetve az élelmezésbiztonság, ivóvíz,
higiéniai ellátás és a gazdaság fellendítésre irányuló új javaslatokra. Brüsszelben, 2013 májusában egy jelentős nemzetközi
adományozói konferenciát („Együtt egy új Maliért”) szervezett az EU,
Franciaország és Mali. A konferencián összesen 3,25 milliárd EUR-t ígértek Mali
fejlesztési prioritásainak támogatására: a nemzetközi közösség legfelsőbb
szintjeiről érkező támogatás és szolidaritás meghatározó
mozgósításával. Brüsszelben a szeptember 16-i Szomáliával kapcsolatos nemzetközi
konferencián az EU megígérte, hogy további 650 millió EUR-val támogatja
az országban zajló kedvező folyamatokat és biztosítja, hogy az ország
megmarad a stabilitás és béke útján. Az új alapok az alapvető
szolgáltatások biztosítását fogják megcélozni, úgy mint az egészségügyi
ellátáshoz, tiszta ivóvízhez és az oktatáshoz való hozzáférést. A Szomáliára vonatkozó „új megállapodással”
foglalkozó konferencia mérföldkövet jelentett az EU és Szomália közötti
kapcsolatokban, és kapcsolatteremtési lehetőséget biztosított a nemzetközi
közösség és Szomália számára annak érdekében, hogy jóváhagyják a szomáliai megállapodást,
valamint felvállalta annak végrehajtása támogatását, illetve valamennyi felet
elkötelezte az új politikai folyamat mellett. Szomália legfontosabb
adományozójaként, az EU 2008 és 2013 között 521 millió EUR-t nyújtott az
országnak. Jelentős eredményei közé tartozik, hogy 40 000 gyermeknek tette
lehetővé, hogy iskolába járjon, fél millió embernek biztosította az
egészséges ivóvizet és 70 000 embernek segített az állattenyésztésben. Az
EU megerősítette, hogy hosszú távon elkötelezte magát amellett, hogy
támogassa Afganisztánt az átmenet során és az átalakulás évtizede alatt. A
polgári rendőrséget és a jogállamiságot támogató Európai Unió afganisztáni
rendfenntartó missziójának megbízatását 2014. december 31-ig
meghosszabbították. 2013-ban az EU 196,5 millió EUR összegű
kötelezettségvállalást tett a helyi fejlesztés és irányítás, a hiteles és
átlátható választások, az Afganisztán és a szomszédos országok közötti
regionális együttműködés, a mezőgazdasági fejlesztés és a
rendőrség támogatására. 2012 végén a Közép-afrikai
Köztársaságban kitört újbóli erőszakot követően az EU
intenzívebbé tette a partnereknek szóló tájékoztatási tevékenységeit. Augusztus
közepén az Európai Bizottság az államcsíny utáni válsághelyzet stabilizációjára
irányuló 10 millió EUR költségvetésű programot fogadott el a Stabilitási
Eszköz keretében. A közösségek közötti erőszak egy humanitárius válságot
idézett elő az országban, melyet követően a Bizottság
39 millió EUR humanitárius segélyt nyújtott. Az EU továbbá 50 millió
EUR-t nyújtott a Közép-afrikai Köztársaságot támogató, afrikai vezetésű
nemzetközi missziónak (MISCA vagy AFISM-CAR). További támogatás van kilátásban
a MISCA számára. Az
Elefántcsontpartra vonatkozó, 115 millió EUR értékű
államépítési szerződés az ország stabilizálását, az állam tekintélyének
helyreállítását, valamint az inkluzív növekedés előmozdítását célzó
általános uniós stratégia kulcseleme volt 2013-ban. Szolidaritás és támogatás Hasonlóképpen
az EU volt a legkiemelkedőbb és leginkább látható adományozója a mianmari
demokratikus átmenetnek, és 2013 folyamán az EU tovább támogatta a változást.
Március 5-én adták ki Herman Van Rompuy elnök, José Barroso elnök és a mianmari
U Thein Sein elnök együttes nyilatkozatát a mianmari elnök brüsszeli látogatása
során. A nyilatkozat fontos mérföldkövet jelentett az EU és Mianmar
kapcsolatában, mivel megalapozta a tartós partnerség létrehozására és a
demokratizációs, nemzeti megbékélési és gazdasági liberalizációs tervek
elősegítésére épülő jövőképet. A
Mianmarra vonatkozó uniós átfogó keret az EU és a tagállamok azon céljait és
prioritásait határozza meg, amelyek a tartós partnerségre és az országgal való
együttműködés szorosabbá tételére irányulnak. Kollektív fellépésről
van szó, amely a béke, a demokrácia, a fejlődés és a kereskedelem
támogatása érdekében végzett tevékenységeit foglalja magában. Az EU–Mianmar munkacsoport első ülésén,
amelyre 2013 novemberében került sor, Piebalgs biztos a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó, Mianmarral fennálló fejlesztési együttműködésre
javasolt fő területeket, mint például a vidékfejlesztés, oktatás,
irányítás és a béketeremtést támogató szektort. SWITCH-SMART 2013 novemberében
Piebalgs biztos elindította Mianmarban a SWITCH-SMART programot (kkv-k a
környezetvédelemért, elszámoltathatóságért, felelősségvállalásért és
átláthatóságért). A projekt támogatja a Mianmarban gyártott ruházat
fenntartható készítését, továbbá azon fog dolgozni, hogy növelje a területen a
kkv-k nemzetközi versenyképességét. A három évre szóló projektet egy 2 millió
EUR összegű uniós támogatás finanszíroz és célja, hogy a kereskedelem és a
magánszektor fejlesztésén keresztül mérsékelje a szegénységet Mianmarban. Szíriában folytatódott
a konfliktus, ami hatással van a szomszédos országok (elsősorban Libanon
és Jordánia) stabilitására is. Az EU-nak fontos szerepe volt a szíriai
politikai megállapodásra irányuló, az érdekeltekkel folytatott politikai
párbeszéd fenntartásában, és tevékenyen részt vett a Szíriával foglalkozó
nemzetközi békekonferencia (Genf II.) előkészítésében. Az EU 2013-ban
szankciórendszerének a szíriai lakosság és a szíriai ellenzék javát szolgáló
módosításáról döntött, miközben fenntartotta a magára a rezsimre gyakorolt
nyomást. Az EU 2013-ra vonatkozóan egy újabb, 400 millió EUR-s finanszírozási
csomagot is beépített az érintett szíriai és régióbeli lakosság elsődleges
szükségleteinek lefedésére. 2013-ban továbbra is az EU és tagállamai
számítottak a legnagyobb humanitárius segítségnyújtóknak (több mint 2 milliárd
EUR) 9,3 millió konfliktus által sújtott ember számára, melynek közel felét
gyermekek alkották. Az Európai támogatás az érintett
lakosság 80 %-ához jut el. Az
EU aktívan támogatta az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a szíriai vegyi
fegyverek megsemmisítéséről szóló határozata végrehajtását, és anyagi
támogatást nyújtott a Vegyi Fegyverek Betiltásának Szervezete (OPWC) missziója
számára. Szíriai rászoruló
gyermekek Az
EU által nyújtott támogatáson keresztül Szíriában, Jordániában és Libanonban
legalább 780 000 gyermek – melyek közül sokan menekülttáborokban élnek vagy
belső menekülteknek számítanak – jutott a szíriai tanmenethez igazított
iskolai oktatáshoz, melynek köszönhetően folytatódott az iskoláztatásuk.
Közel 10 000 tanár vett részt tanítási módszerekre és pszichoszociális
támogatásnyújtásra irányuló képzésen, hogy felkészüljenek az érintett gyerekek
hatékonyabb tanítására és támogatására. „A
béke gyermekei” uniós kezdeményezés a Nobel-díj üzenetét közvetíti a
jövőbe A
gyermekek a konfliktusok legkiszolgáltatottabb áldozatai közé tartoznak. Az
európai kontinens békéje terén elért eredményeit követően az EU-nak
ítélték a 2012-es Nobel-békedíjat, és az Unió az ezzel járó
pénzösszeggel azokat a fiúkat és lányokat kívánja támogatni világszerte,
akiknek nem adatott meg a békében töltött gyermekkor lehetősége. Kolumbiában a gyermekek érdekében egy olyan projekt
valósul meg, amely megakadályozza, hogy fegyveres csoportok gyermekeket
toborozzanak. Dél-Szudánban a pénzforrásokat arra fordítják, hogy a
konfliktusok által megpecsételt évek után a gyermekek új életet kezdhessenek.
Pakisztánban a kezdeményezés a konfliktusok következtében lakóhelyüket elhagyni
kényszerült gyermekek oktatását és védelmét támogatja. 2013 novemberében az EU
megerősítette „A béke gyermekei” kezdeményezés folytatása iránti
elkötelezettségét, és további pénzforrások mozgósítását jelentette be a 2014-es
új projektekre. 2013-ban,
a világ legnagyobb humanitárius segítségnyújtóiként, az EU és a tagállamai
határozott fellépéssel reagáltak a természeti katasztrófákra, fegyveres
konfliktusokra és az elhúzódó válságokra. Az Európai Bizottság által nyújtott,
a válság enyhítésre szánt segély csupán 2013-ban több mint 1,3 milliárd EUR
volt, mely több mint 90 ország megsegítésében játszott szerepet. 2013 júniusában az EU fokozta továbbá az
erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a válság sújtotta területek ellenálló
képességét kiépíthesse a válság által sújtott országok rezilienciájára vonatkozó,
a 2013 és 2020 közötti időszakra szóló cselekvési terv[7]
véglegesítésével. A Haiyan trópusi ciklon volt a valaha mért
legerősebb ciklon, mely 2013. november 7-én és 8-án végzett pusztítást a
Fülöp-szigeteken. Rendkívüli erőssége és nagysága miatt becslések szerint
14–16 millió ember szenvedett közvetlen kárt és a pusztítás mértéke igen nagy
volt. A halottak száma immár 100 000 fölé emelkedett. A ciklont egy 7,2-es
erősségű földrengés követte, amely októberben végzett pusztítást a
Fülöp-szigeteken és 350 000 ember otthonát és megélhetését tette tönkre. Az EU gyorsan reagált és több mint 43 millió EUR-t
nyújtott a sürgős humanitárius szükségletek és a gyors helyreállítási és
újjáépítési erőfeszítések megsegítésére. Az EU
elősegítette a zavartalan áttérést az azonnali válságkezelésről az
emberek életeinek újjáépítésére. Az intézkedés fő területei közé tartozik
a vízellátás és higiénés körülmények helyreállítása, a villamosenergia-hálózat
javítása, az egészségügyi alapellátás, életkörülmények javítása, menedékhelyek
és infrastruktúra javítása annak érdekében, hogy az ország ellenállóbb legyen a
tájfunok vagy földrengésekkel szemben. Az
EU 2013-ban is teljes elkötelezettséggel lépett fel a politikai és gazdasági
átalakulás előmozdítása érdekében. Fontos szerepet vállalt a fokozódó
egyiptomi polarizálódás kezelésében. Az Egyiptomnak nyújtott uniós segítséget
felülvizsgálták miután kirobbant az erőszak az elnök, Muhammad Murszi
megbuktatását követően. Az EU külső fejlesztési támogatása jelenleg a
társadalmi-gazdasági területre összpontosul és a leginkább rászorulók, valamint
a civil társadalom javát szolgálja. Továbbra is az európai szomszédságpolitika jelenti az alapot az EU
szomszédjait magában foglaló jóléti térségnek a megerősített politikai
társulás, gazdasági integráció és szorosabb együttműködés útján
történő kialakításához. 2013-ban az EU további lépéseket tett a térségben
végbemenő demokratikus átalakulás előmozdítása érdekében, és mintegy
1,3 milliárd EUR összeget tett elérhetővé az új kötelezettségvállalások
keretében. A szomszédságpolitika szinte minden országa számára még mindig
egyértelműen az EU a legfontosabb kereskedelmi partner. 2013-ban
jelentős előrelépés történt a keleti partnerség megvalósítása terén.
A novemberi vilniusi keleti partnerségi csúcstalálkozó mérföldkövet jelentett
az EU és a legközelebbi keleti szomszédaink viszonyában. A Moldovai
Köztársasággal és a Grúziával kötendő társulási megállapodásra, valamint
mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások
javarészt lezárultak, és megtörtént a megállapodások parafálása. A
2013-ban Ukrajnával fennálló kapcsolatok elsősorban arra
irányultak, hogy segítsék az országot megfelelni a feltételeknek, amelyek
lehetővé teszik a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség
létrehozását is magában foglaló társulási megállapodás aláírását. Az ukrán
kormány bejelentette azon döntését, mely szerint november végén felfüggeszti a
társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás
aláírását. Mindazonáltal az év folyamán elért haladás jelentős
mértékű volt. A költségvetési támogatási programokra vonatkozó kifizetések
– melyeket visszatartottak az államháztartási gazdálkodással kapcsolatos
aggodalmak miatt – az ukrán hatóságok által tett pozitív lépéseknek
köszönhetően végül megvalósultak. Az EU elkötelezte magát amellett, hogy
támogassa az ukrán gazdasági és pénzügyi stabilizációt, és különösképpen a
civil társadalom és a magánszféra fejlesztését. Az
új Európai Szomszédsági Támogatási Eszközzel egy ösztönzőkre építő
megközelítés – mely az EU megújított szomszédságpolitikájának egyik kulcseleme
– lehetővé fogja tenni az EU számára, hogy fokozza azon partnerországok
támogatását, akik mélyen gyökerező és fenntartható demokráciát valósítanak
meg ténylegesen, ideértve az emberi jogok tiszteletben tartását és az
elfogadott reformcélkitűzéseket. A millenniumi fejlesztési célok és azokon túlmutató célok – Méltó
életet mindenkinek, mindenhol 2013 kulcsfontosságú évnek bizonyult a 2015 utáni
időszakra irányuló globális viták alakulásában. Az
Európai Unió és tagállamainak továbbra is döntő szerepet játszanak a
fejlesztési keretről szóló megbeszélésekben, mely 2015 után a millenniumi
fejlesztési célok helyébe lép. 2013 februárjában a Bizottság közreadta a „Méltó
életet mindenkinek” című úttörő közleményét[8],
melyben a 2015 utáni időszakra vonatkozó keret tekintetében egy javasolt
uniós jövőképet vázol fel, azaz a rendkívüli szegénység 2030-ra való
megszüntetését amellett, hogy biztosítja bolygónk fenntartható fejlődését,
továbbá ütemtervet terjeszt elő ennek elérése érdekében. Ez az elképzelés fektette le a 2015 utáni
időszakkal kapcsolatos uniós álláspont működési kereteinek alapjait,
valamint ez állt az Európai Parlament tárgyalásainak központjában. Emellett azt
az Egyesült Nemzetekkel összefüggésben a magas szintű ENSZ-panel – melynek
Piebalgs biztos tagja volt – jelentése és New Yorkban, a szeptemberi
ENSZ-közgyűlés ülésén tartott millenniumi fejlesztési célokhoz
fűződő különleges rendezvény záródokumentuma is tartalmazta. Az
államfők és kormányok által közösen jóváhagyott dokumentum jól reprezentálta a szegénység
felszámolása és fenntartható fejlődéshez vezető egységes útvonal
szükségéről szóló globális megállapodást. Szeptember 23-án a Bizottság közölte az új
eredményeket, melyek a szegénység elleni globális
küzdelemhez való uniós hozzájárulást[9] mutatják
be a 2004 és 2012 közötti időszakra vonatkozóan. Mindez hatásos olvasmányt
tesz ki. Tény, hogy az uniós finanszírozás segített a világban csökkenteni a szegénységet,
valamint támogatni a millenniumi fejlesztési célokat, mellyel milliók életét
javították. 2004 óta például az EU külső fejlesztési támogatása több mint
70 millió ember (mely több mint Franciaország népessége) számára biztosított
biztonságosabbá tett ivóvízforrásokat, 14 millió gyermeknek biztosította, hogy
általános iskolába járhasson és több mint 46 millió ember kapott segítséget az
élelmezésbiztonságukra vonatkozóan. A millenniumi fejlesztési célokkal
kapcsolatos uniós kezdeményezés 2010-re hatalmas előrelépéseket
tettek globális szinten a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos uniós
kezdeményezésekkel kapcsolatban. Tíz évvel a megállapodás után azonban számos
ország még mindig messze áll a millenniumi fejlesztési célok elérésétől.
Ezért az EU 2010-ben új millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos uniós
kezdeményezést hozott létre, mellyel egy egymilliárd EUR összegű
szükségletalapú és teljesítményalapú finanszírozást tett elérhetővé. A 700
millió EUR-ból a legnagyobb lemaradást mutató millenniumi fejlesztési célokat
támogatták, úgy mint az éhezés, az anyák egészségvédelme és a
gyermekhalandóság, míg a 300 milió EUR-t a támogatások végrehajtásában jó
eredményeket elért országok nyerték el. Egészen máig a millenniumi fejlesztési
célokkal kapcsolatos uniós kezdeményezés 46 országban 70 projektet támogatott. A millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos
erőfeszítések és a szegénység elleni globális küzdelem részeként, hatalmas
előrelépések tapasztalhatók a HIV, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelem terén. A becslések szerint 2013 végére több mint
140 ország kapott támogatást a Globális Alapból e három betegség
leküzdéséhez, mely által több mint
6,1 millió embernek nyújtottak antiretrovirális (ARV) kezelést az AIDS ellen,
11,2 millió embert diagnosztizáltak és kezeltek újfajta fertőző
tuberkulózissal és hogy megelőzzék a maláriát, több mint 360 millió
rovarölő szerekkel kezelt moszkitóhálót biztosítottak családoknak. De még mindig
milliókat érint a fertőzés kockázata. 2013 végén, mintegy válaszként, az
EU bejelentette, hogy a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozóan 370 millió
EUR-ra fogja növelni a globális alapnak nyújtott támogatását. Európai Fejlesztési Napok Brüsszelben, 2013 novemberében a 2015 utáni
időszakra vonatkozó keret és a Méltó életet mindenkinek meghirdetése is
fő témája volt a 2013. évi Európai Fejlesztési Napoknak. Ez az éves rendezvény
továbbra is egybegyűjti a fejlett és fejlődő országok politikai
döntéshozóit, civil társadalmát, kutatószervezeteit és magánszektorát, hogy
megvitassák a legsürgetőbb aktuális fejlesztési problémákat. A 2013-as
esemény nem számított szokatlannak a rekord nagyságú, több mint 5500
résztvevőjével. Uniós polgárok: a fejlődő országok megsegítése
minket is segít A
november 26-án és 27-én Brüsszelben megrendezett Európai Fejlesztési Napok
számára végzett Eurobarométer tematikus felmérésben az uniós polgárok 66 %-a
egyetértett azzal, hogy a fejlődő országokban való szegénység
kezelésének a kiemelt uniós prioritások között kell szerepelnie. Tízből
csaknem hét ember (69 %) vélte úgy, hogy a fejlődő országok
megsegítése az EU és polgárai számára is jót jelent. Távlatok 2014-ben
az EU tovább segíti a Változtatási program végrehajtását és növeli az EU
fejlesztési és együttműködési politikájának hatását. A
Változtatási program alapelvei továbbra is irányadóak lesznek a külső
fellépés eszközeire és az Európai Fejlesztési Alapra vonatkozó programozási
folyamat során. A Változtatási programban az inkluzív és fenntartható növekedés
elérése érdekében, a magánszektor meghatározóbb szerepére való felhívás 2014
első felében bizottsági közlemény formájában gyakorlati javaslattá
alakul. A
Változtatási program emellett felszólítja az EU-t, hogy mozduljon el jogokon
alapuló megközelítés felé, mely által figyelembe veszik az emberi jogokat és a
kormányzást, valamint teljesítik a haladás feltételeit és lehetővé teszik
a fejlődést és az emberek társadalmi részvételét. Ennek megfelelően a
Bizottság azon dolgozik, hogy szisztematikusan integrálja az emberi jogi
elveket és normákat, illetve az azok eredményeit a teljes fejlesztési
folyamatba. 2014-ben
a munka továbbra is a fejlesztési együttműködés hatékonyságának és
eredményességének a fokozására összpontosul a jobb koordináció, a politikák
koherenciája és az elszámoltathatóságon keresztül. E tekintetben
befejeződik az uniós eredménykeret kialakítása és az uniós közös
programozási folyamat kerül előtérbe. Az
Európai Unió és tagállamai továbbra is szorgalmazzák valamennyi millenniumi
fejlesztési cél elérését a 2015-ös céldátumig, valamint folytatják azt a
konstruktív szerepet, amelyet a 2015 utáni időszakra vonatkozó keret
kialakításának globális folyamatában eddig betöltöttek. Mindent
összevetve, 2015 kulcsfontosságú évnek ígérkezik a fejlesztés terén. Ezt
felismerve a Parlament és a Tanács közel állt 2013 végén ahhoz, hogy a 2015-ös
évet a „Fejlesztési együttműködés” európai évének nyilvánítsa. Most
ideális lehetőség kínálkozik arra, hogy az Európai Unió tájékoztassa
polgárait az EU fejlesztési és együttműködési politikájának hozzáadott
értékéről, valamint hogy ismertesse az EU által eddig elért eredményeket.
Az EU egyedülálló képességére is rávilágít, azaz arra, hogy képes a szegénység
elleni küzdelemben a tagállamok egyesített erejére támaszkodni és szerte a
világon segíteni a fejlődés, béke és jólét érvényesülését, valamint a
jövőben még ennél is többet elérni. [1] COM(2011)637,
2011.10.13. [2] Eurobarométer
tematikus felmérés 405 – Uniós fejlesztési segély és millenniumi
célkitűzések. http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_405_en.pdf [3]
http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-1134_en.htm [4] COM(2013)0292 [5] https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf [6] JOIN(2013) 30 final, 2013.12.11. [7] SWD(2013)
227 final, 2013.6.19. [8] COM(2013) 92 final, 2013.2.27. [9] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-852_hu.htm