EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0133
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing a framework for maritime spatial planning and integrated coastal management
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról
/* COM/2013/0133 final - 2013/0074 (COD) */
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról /* COM/2013/0133 final - 2013/0074 (COD) */
INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1. Háttér-információk Az Európai Unió azt a célt tűzte ki maga elé,
hogy 2020-ig intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá válik. A tengeri
ágazatok hozzájárulnak e célkitűzés megvalósításához, hiszen komoly lehetőségeket
rejtenek az innováció, a fenntartható növekedés és a foglalkoztatás terén. A
tengeri ügyekért felelős európai miniszterek 2012 októberében elfogadták a
Limassoli nyilatkozatot, és ezzel egy erős tengeri pillérrel szilárdították meg
az Európa 2020 stratégiát[1].
Amint azt a Bizottság a „Kék növekedés. A fenntartható tengergazdálkodási és
tengergazdasági növekedés lehetőségei” című közleményben[2] megállapítja, ez a jogalkotási
javaslat lényeges részét alkotja az európai kék gazdaság megteremtését célzó
törekvéseknek. Ugyanakkor a part menti és tengeri területeken
folyó emberi tevékenység, az éghajlatváltozás hatásai, a természeti veszélyek
és az erózió miatt egyre fokozódik a parti és tengeri erőforrásokra nehezedő
nyomás. Ha biztosítani akarjuk a fenntartható növekedést, a part menti és
tengeri ökoszisztémákat pedig meg kívánjuk őrizni az eljövendő nemzedékek
számára, meg kell teremtenünk az integrált és összehangolt irányítást. Tengeri területrendezésen a tengeri
területeken folytatott emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztására
vonatkozó, bizonyos gazdasági, környezeti és társadalmi célkitűzések
megvalósulására irányuló nyilvános elemzési és tervezési folyamatot értjük. A
tengeri területrendezés végső célja olyan tervek kidolgozása, amelyek meghatározzák
a tengeri térség különböző célokra történő felhasználását. E javaslatot a
Bizottság által 2008-ban közzétett „Tengeri területrendezési útiterv: Egységes
alapelvek érvényesítése az EU-ban”című közlemény[3],
majd az ezt követő 2010-es „Tengeri területrendezés az EU-ban – Eredmények és
további lépések” című közlemény[4]
készítette elő. Az integrált partiövezet-gazdálkodás a part
menti területeket érintő folyamatok összességének átfogó irányítására szolgáló
eszköz, mely koordinált módon kezeli a part menti tevékenységekkel összefüggő
szárazföld–tenger kölcsönhatásokat a part menti és tengeri területek
fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében. Gondoskodik arról, hogy az
irányítási és fejlesztési döntéseket a különféle ágazati szempontok összehangolásával
hozzák meg. A tengerparti övezetek integrált kezeléséről szóló 2002. évi
ajánlás lefekteti a parti övezetre vonatkozó helyes tervezés és gazdálkodás
alapelveit és meghatározza azok végrehajtásának legoptimálisabb módját.
Ezenkívül az EU részes fele a barcelonai egyezménynek, melynek keretében
kidolgozásra került és 2011 márciusában hatályba lépett az integrált
partiövezet-gazdálkodásról szóló jegyzőkönyv. A szóban forgó jegyzőkönyv
értelmében a földközi-tengeri tagállamok kötelesek integrált partiövezet-gazdálkodást
folytatni. A tengeri területrendezés és az integrált
partiövezet-gazdálkodás egymást kiegészítő eszközök. Földrajzi hatókörük
egybeesik a tagállamok parti és felségvizeivel, és míg a tengeri
területrendezési tervek a meglévő emberi tevékenységek feltérképezésére és a
tengeri térség leghatékonyabb jövőbeli térségi fejlesztésének beazonosítására
irányulnak, az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák az említett emberi
tevékenységek integrált irányítását biztosítják. Együtt alkalmazva ezek az
eszközök képesek javítani a tenger–szárazföld kapcsolódási pontok tervezését és
irányítását. 1.2. A javaslat okai és céljai Az irányelvjavaslat fő célja a tengeri és part
menti tevékenységek fenntartható növekedésének, valamint a tengeri és part menti
erőforrások fenntartható használatának előmozdítása az uniós vizekre vonatkozó
tengeri területrendezés és a tagállamok part menti területeire vonatkozó
integrált partiövezet-gazdálkodás hatékony végrehajtási keretének megalkotása
révén. A tengeri és part menti területek egyre
intenzívebb, ugyanakkor minden koordinációt nélkülöző használata a tengeri és
parti térségekért folytatott vetélkedéshez vezetett, miközben az itt lévő
erőforrások kiaknázása rossz hatásfokú, fenntarthatatlan. A tengeri térséghez való
hozzáférést övező bizonytalanságok és a kiszámíthatatlanság kedvezőtlen üzleti
környezetet teremtett a befektetők számára, aminek következtében munkahelyek
kerülnek veszélybe. Az egymással versengő tevékenységekben rejlő
lehetőségek teljes kibontakoztatása csak akkor lehetséges, ha biztosítjuk a
tengeri térség optimális elosztását a releváns szereplők között, és
megteremtjük az összehangolt irányítást. Bebizonyosodott, hogy ez nemcsak a
kísérleti kutatási, tranzakciós, adminisztratív és operatív költségek
mérséklődését eredményezi, de megszilárdítja a jogbiztonságot is, mindenekelőtt
a kkv-k számára. A különféle felhasználási módokkal kapcsolatos
fenntarthatóság és megfelelő környezet-egészségügyi állapot biztosítására a
tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás
ökoszisztéma-alapú megközelítést fog alkalmazni, védve ezzel a tevékenységek
végzésének alapját jelentő természeti erőforrásokat. A javasolt intézkedés tehát nem
ágazatspecifikus, hanem magában foglalja az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (EUMSZ) valamennyi olyan szakpolitikai területét, amely hatással bír
az óceánokra, a tengerekre és a tengerpartokra. Az intézkedés a tengerekkel
kapcsolatos politikák folyamatban lévő tagállami végrehajtását hatékonyabb
koordinációval és fokozottabb átláthatósággal támogatja. A tengeri
területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák
ezenkívül korai fázisban javíthatják a gazdasági célok és környezetvédelmi
szabályozás összehangolását, mérsékelve ezzel a közöttük feszülő ellentéteket. Az irányelv operatív célkitűzései eljárási
jellegűek. A tagállamoknak koherens eljárásokat kell kidolgozniuk és
végrehajtaniuk a tengeri térségek ember általi használatára és a part menti
területek fenntartható kezelésére vonatkozóan, továbbá egymás között meg kell
teremteniük a határokon átnyúló optimális együttműködést. A javaslat legfőbb
hozzáadott értékét a szárazföld–tenger kapcsolódási folyamatok támogatása
jelenti azáltal, hogy egymással koherens tengeri területrendezést és integrált
partiövezet-gazdálkodást ír elő. A tervezés részleteit és a gazdálkodási célok
meghatározását a javaslat a tagállamok hatáskörében tartja. Az EU nem kíván
részt venni ezekben a folyamatokban. A javaslat nem sérti a tagállamok város-
és területrendezésre (területtervezésre) vonatkozó előjogait. 1.3. Összhang egyéb
szakpolitikákkal Az európai jogalkotók ambiciózus politikai
kezdeményezéseket fogadtak el az óceánok, tengerek és tengerpartok
vonatkozásában a következő 10-20 évre. A kezdeményezések magukban foglalják a
tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvet[5],
a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos irányelvet[6], a tengeri gyorsforgalmi utakra
vonatkozó kezdeményezést[7]
és az élőhelyvédelmi irányelvet[8]. Az EU 2013-ban várhatóan elfogadja a közös halászati politika
megújítását, és – az új pénzügyi keret figyelembevételével – a strukturális
alapok (a közös stratégiai keret) felülvizsgálatát. E javaslat fő célkitűzése
az említett kezdeményezések koherens és fenntartható végrehajtásának elősegítése
egy vagy több integrált eljáráson keresztül. A javaslat nem változtat vagy
módosít az EUMSZ szerinti szakpolitikák vívmányain. Különösen fontos, hogy a tengeri
területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák
végrehajtása során a tagállamoknak módjukban áll a vívmányok integrált
alkalmazásával javítani a végrehajtás hatékonyságán és csökkenteni az
adminisztratív terheket. A tengeri területrendezési tervek és az
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák környezeti hatásainak vizsgálatát
a 2001/42/EK irányelv[9]
előírásaival összhangban kell elvégezni. E stratégiai környezeti vizsgálatok
korai fázisban biztosítják a különféle emberi tevékenységek – akár kumulatív –
hatásainak holisztikus szemléletű értékelését, elősegítve ezzel a jövőbeli
projektek megvalósulását. Amennyiben később az egyedi projektek számára
környezeti hatásvizsgálat válik szükségessé, a specifikus értékelés már
támaszkodhat a stratégiai környezeti vizsgálat keretében elvégzett elemzésekre,
így elkerülhető, hogy a vizsgálatokat kétszer végezzék el, a kapcsolódó
adminisztratív költségek pedig megduplázódjanak. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI 2.1. Nyilvános konzultáció 2011 márciusa és májusa között az Európai
Bizottság nyilvános konzultációt szervezett, kikérve az érdekeltek véleményét
az európai uniós tengeri területrendezés és az integrált
partiövezet-gazdálkodás helyzetére és jövőjére vonatkozóan. A konzultáció során megerősítést nyert, hogy
gyakoribbá váltak a tengeri térségek használatával kapcsolatos konfliktusok,
ezért közös, az egyes régiók jellegzetességeit figyelembe vevő megközelítésre
van szükség az uniós vizeket érintő tengeri területrendezésben. A konzultáció
résztvevői fontosnak ítélték annak biztosítását, hogy a tengeri
területrendezési eljárások és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák
kellően összehangoltak legyenek. Míg a határon átnyúló ügyek tekintetében az
uniós fellépést kifejezetten hasznosnak ítélték, a legmegfelelőbb jogi eszköz
megválasztása kérdésében nem volt teljes az egyetértés. 2.2. Hatásvizsgálat A hatásvizsgálat az alábbi három opció
hatékonyságát, valamint gazdasági, környezeti és társadalmi hatásait értékelte:
(1) útmutatás és a bevált módszerek továbbfejlesztése, (2) nem kötelező
intézkedések, és (3) jogilag kötelező intézkedések, ideértve a keretirányelvet
vagy a keretrendeletet. A hatásvizsgálat arra következtetésre jutott,
hogy noha a nem kötő erejű intézkedésre vonatkozó opció járna bizonyos
előnyökkel, a legalkalmasabb eszköz mégis egy jogilag kötelező megoldás volna,
mégpedig egy irányelv formájában, amely kiszámíthatóságot, stabilitást és
átláthatóságot adna a tengeri területrendezésnek és az integrált
partiövezet-gazdálkodásnak, mindeközben garantálva az arányosságot és a
szubszidiaritást oly módon, hogy a végrehajtásban szabad mozgásteret
biztosítana a tagállamoknak, érintetlenül hagyva a tagállami kompetenciákat. Az
irányelv mutatkozik a legmegfelelőbb opciónak abból a szempontból is, hogy
biztosítja a végrehajtási határidők összehangolását a többi vonatkozó uniós
jogszabály és kezdeményezés (pl. a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos
irányelv, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv, az Európa 2020
stratégia céljai) menetrendjeivel, valamint a tengeri térségekért folyó, mind
kiélezettebb verseny összefüggésében előmozdítja a növekedést a tengeri
gazdasági tevékenységek tekintetében. A hatásvizsgálati testület 2012. április 30-án
nyújtotta be a hatásvizsgálattal kapcsolatos végső állásfoglalását. A hatásvizsgálatról
szóló jelentés és összefoglalás e javaslattal egyidejűleg kerül közzétételre, a
hatásvizsgálati testület állásfoglalásával együtt. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. A javaslat összefoglalása A javaslat létrehozza a tengeri
területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretét rendszeres,
koordinált, inkluzív és határokon átnyúló integrált tengeri irányítási
megközelítés formájában. A tagállamok számára előírja, hogy a tengeri
területrendezést és az integrált partiövezet-gazdálkodást a nemzeti és
nemzetközi joggal összhangban hajtsák végre. A fellépés célja, hogy tagállamok
olyan eljárást vagy eljárásokat dolgozzanak ki, amely(ek) felöleli(k) a
problémameghatározás, az információgyűjtés, a tervezés, a döntéshozatal, az
irányítás, a végrehajtásra vonatkozó nyomon követés és az érdekeltek bevonására
tett lépések teljes ívét. A tengeri területrendezési tervek és az
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák nem fognak kitűzni új ágazati
politikai célokat. Céljuk a nemzeti és regionális ágazati politikák által
meghatározott célkitűzések tükrözése, integrálása és összekapcsolása, a
különböző ágazatok közötti konfliktusokat megelőző vagy enyhítő lépések
kijelölése, valamint hozzájárulás az uniós célok megvalósulásához a tengerekkel
és tengerpartokkal kapcsolatos ágazati politikákban. A javaslat mindenekelőtt
azt kívánja előírni a tagállamok számára, hogy az ugyanazon tengeri régiókban,
alrégiókban és azok part menti övezeteiben megvalósuló, határokon átnyúló
együttműködés, valamint megfelelő adatgyűjtés és adatcsere révén törekedjenek a
tengermedencékben folyó tevékenységek koherens irányítására. A végrehajtási aktusok biztosítani fogják az
irányelv következetes végrehajtását EU-szerte, és meg fogják könnyíteni a
tagállamok jelentéstételét a Bizottság felé, valamint – adott esetben – a
tagállamok közötti és a Bizottsággal folytatott releváns adatcserét. 3.2. Jogalap A javaslat támogatja az Európai Unió integrált
tengerpolitikájának végrehajtását, ideértve a tengervédelmi stratégiáról szóló
keretirányelvet is, mely e politika környezetvédelmi pillérét képezi. Az
integrált tengerpolitika célja annak biztosítása, hogy az Európai Unió
működéséről szóló szerződés (EUMSZ) szerinti ágazati politikák, amelyek hatást
gyakorolnak a tengeri térségekre, koherens módon valósuljanak meg, és ezzel
sikerüljön elérni az egymással konkuráló, sokrétű gazdasági, társadalmi és
környezetvédelmi célokat. A javaslat az EUMSZ 43. cikkének (2)
bekezdésén, 100. cikkének (2) bekezdésén, 192. cikkének (1) bekezdésén és 194.
cikkének (2) bekezdésén alapul. Az e politikák keretében folytatott
tevékenységek versengenek egymással a tengeri térségekért és a parti menti
erőforrások használatáért. A kidolgozandó eljárásoknak azt kell biztosítaniuk,
hogy az egyes ágazatokban tervezett tevékenységek ne hátráltassák egymást,
hanem miközben megvalósulnak a velük kapcsolatos egyedi célok, együttesen
járuljanak hozzá a tengeri és parti menti gazdaságok fenntartható
növekedéséhez, valamint a tengeri és part menti erőforrások fenntartható
használatához. 3.3. A szubszidiaritás elve és a
hozzáadott érték A javaslat megfelel az Európai Unióról szóló
szerződés (EUSZ) 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének. Nemzeti
vagy helyi döntési kompetenciák maradnak az olyan ügyek, mint az aktuális
fejleményekkel, a beruházási helyszínek kiválasztásával kapcsolatos határozatok
vagy éppen a prioritások és megoldások meghatározása. Magáért a tervezési
folyamatért a tagállami hatóságok felelnek nemzeti irányítási és alkotmányos
szerkezetüknek megfelelően, összhangban nemzeti ágazati politikai prioritásaikkal,
valamint – amennyire csak lehetséges – a meglévő mechanizmusok és stratégiák
alapján. Az EU-fellépés a következők tekintetében
képvisel hozzáadott értéket: 1) biztosítja és ésszerűsíti a tengeri
területrendezéssel és az integrált partiövezet-gazdálkodással kapcsolatos
tagállami fellépést, garantálva a következetes és koherens végrehajtást
EU-szerte; valamint 2) biztosítja a tengeri területrendezésre és az integrált
partiövezet-gazdálkodásra vonatkozó együttműködés kereteit azon tagállamok
között, amelyek tengeri régiókon és alrégiókon osztoznak. Az EU tengeri
régióiban és alrégióiban végzett tengeri területrendezéssel és integrált
partiövezet-gazdálkodással kapcsolatos, határokon átnyúló együttműködés
létfontosságú, lévén, hogy a tengeri ökoszisztémák, a halászterületek, a védett
tengeri területek vagy a tengeri infrastruktúra – pl. kábelek, csővezetékek,
hajózási útvonalak, olaj-és gázkitermelő, illetve szélenergia-termelő
létesítmények stb. – nem igazodnak az országhatárokhoz. 3.4. Az arányosság elve A javaslat megfelel az EUSZ 5. cikkének (4)
bekezdése szerinti arányosság elvének. A javaslat a tengeri területrendezéssel és az
integrált partiövezet-gazdálkodással kapcsolatos eljárás vagy eljárások
tagállamok általi kidolgozásának vagy fenntartásának kötelezővé tételére
korlátozódik. A javaslat az említett eljárások tekintetében
minimumkövetelményeket határoz meg, melyek a tagállamok meglévő tapasztalataira
építenek és lehetővé teszik az eljárások integrációját és folytatását egy közös
európai uniós kereten belül. A jelentéstételi kötelezettségek a végrehajtás
értékeléséhez szükséges minimumra szorítkoznak. A Bizottság a meglévő
jelentéstételi követelmények legszélesebb körű alkalmazását kívánja
biztosítani. A Bizottság a tagállamok által rendelkezésére bocsátott
információk, valamint az uniós szabályozás, köztük a 2008/56/EK irányelv 19.
cikkének (3) bekezdése alapján szolgáltatott minden egyéb releváns információ
alapján tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot ezen az irányelv
végrehajtása terén elért eredményekről. A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó
dokumentumokról szóló együttes politikai nyilatkozatával[10] összhangban a Bizottság
megvizsgálta, hogy szükség van-e magyarázó dokumentumokra az ezen irányelv
átültetésének felügyeletére vonatkozó feladatainak ellátásához. Ennek érdekében
megfelelő módon figyelembe vette az irányelv jellegét, az arányosság elvét és
az esetleges járulékos adminisztratív terheket. Tekintettel az irányelvben
szereplő jogi kötelezettségek csekély számára, a Bizottság úgy látta, hogy ezen
irányelv helyes átültetésének felügyelete nem jelentene számára nehézséget.
Ezért a Bizottság nem kéri a tagállamokat, hogy az átültető intézkedéseikről
szóló értesítéshez mellékeljenek olyan dokumentumokat, amelyek az ezen irányelv
különböző részei és a nemzeti átültető intézkedések megfelelő részei közötti
viszonyt tisztázzák. 3.5. A jogi aktus típusának
megválasztása A Bizottság által javasolt irányelv előírja a
tagállamok számára tengeri területrendezési tervek és integrált partiövezet-gazdálkodási
stratégiák kidolgozását, ugyanakkor tiszteletben tartja a tagállamok előjogát
ezek tartalmának hozzáigazítására speciális gazdasági, társadalmi és
környezetvédelmi prioritásaikhoz, nemzeti ágazati politikai céljaikhoz és jogi
hagyományaikhoz. A szubszidiaritás és az arányosság elvével kapcsolatos
megfontolások miatt a Bizottság úgy határozott, hogy a rendelet nem megfelelő
eszköz. Ezenkívül az eszköz eljárási jellegét és folyamatalapú természetét
leginkább egy keretirányelv képes megjeleníteni. Ebből következik, hogy a nem
kötelező eszköz nem alkalmas, hiszen általa bizonyos politikai célok nem
teljesülnének, például az a követelmény, hogy a part menti területekkel
rendelkező valamennyi tagállam végezzen tengeri területrendezést és integrált
partiövezet-gazdálkodást, illetve valósítsa meg a határokon átnyúló
együttműködést. Végül, a jogalkotási megközelítés azt is biztosítja, hogy a
fenti eljárások a megállapított határidőkön belül kerüljenek végrehajtásra. 3.6. A javaslat részletes magyarázata A javaslat két részből áll: az irányelvből és
annak mellékletéből. 3.6.1. Az irányelv Az 1. cikk az irányelv tárgyát
határozza meg. A 2. cikk az irányelv hatályát
határozza meg. A 3. cikk az irányelvben használt
fogalmak meghatározását tartalmazza. A 4. cikk a tengeri területrendezési
tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák tagállami szintű
kidolgozásáról szól. Az 5. cikk a tengeri területrendezési
tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák tagállami szintű
célkitűzéseiről szól. A 6. cikk meghatározza a tengeri
területrendezési tervekre és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiákra
vonatkozó közös minimumkövetelményeket. A 7. cikk meghatározza a tengeri
területrendezésre vonatkozó minimumkövetelményeket. A 8. cikk meghatározza az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiákra vonatkozó minimumkövetelményeket. A 9. cikk előírja, hogy a tengeri
területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák
kidolgozásában biztosítani kell a nyilvános részvételt. A 10. cikk a tengeri területrendezési
terveket és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiákat támogató
adatgyűjtésről és információcseréről szól. A 11. cikk a tengeri területrendezési
tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák környezeti
hatásainak vizsgálatát írja elő. A 12. cikk a tagállamok közötti két- és
többoldalú együttműködésről szól, amely a következetes végrehajtást hívatott
biztosítani a part menti övezetekben, tengeri régiókban és alrégiókban. A 13. cikk a harmadik országokkal
folytatott együttműködést szabályozza. A 14. cikk rendelkezéseket határoz meg
az irányelv végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok kijelölésével
kapcsolatban. A 15. cikk arról rendelkezik, hogy a
tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottság felé, a Bizottságnak pedig
jelentést kell tennie az Európai Parlament és a Tanács felé ezen irányelv
végrehajtásának előrehaladásáról. A 16. cikk felvázolja az ezen irányelv
végrehajtását célzó operatív előírásokat és lépéseket, amelyekre nézve a
Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el. A 17. cikk megállapítja azt a
mechanizmust, amely révén a tagállamok ellenőrizhetik a Bizottságot
végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. A 18. cikk rögzíti ezen irányelv
tagállami átültetésének szabályait. A 19. cikk rendelkezik arról, hogy az
irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik
napon lép hatályba. A 20. cikk a tagállamokat nevezi meg
ezen irányelv címzettjeiként. 3.6.2. Melléklet Az I. melléklet felsorolja az illetékes
hatóságokkal kapcsolatos azon információkat, amelyeket a tagállamoknak a
Bizottság rendelkezésére kell bocsátania. 2013/0074 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
IRÁNYELVE a tengeri területrendezés és az integrált
partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, 100. cikke (2)
bekezdésére, 192. cikkének (1) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[11], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[12], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A fokozott és gyorsan növekvő
igény, mely a tengeri térségek különféle célú hasznosítására irányul – ideértve
a megújuló energiaforrásokat alkalmazó létesítmények telepítését, a tengeri
hajózást és halászati tevékenységeket, az ökoszisztémák megőrzését, az
idegenforgalmat, az akvakultúra-létesítmények üzemeltetését –, akárcsak a parti
erőforrásokra nehezedő többféle nyomás, integrált tervezési és irányítási
megközelítést igényelnek. (2) Ilyen óceángazdálkodási
megközelítés kidolgozására került sor az Európai Unió integrált
tengerpolitikájának[13]
keretében, melynek környezetvédelmi pillérét a tengeri környezetvédelmi
politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008.
június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[14] jelenti. Az integrált
tengerpolitika célja a tengerek és óceánok fenntartható fejlődésének
elősegítése, valamint koordinált, koherens és átlátható döntéshozatali rendszer
kialakítása az Unió azon ágazati politikái tekintetében, amelyek – többek
között a tengermedencékre vonatkozó stratégiák vagy makroregionális stratégiák
révén – kihatással vannak az óceánokra, tengerekre, szigetekre, a tengerparti
és a legkülső régiókra, valamint a tengeri ágazatokra. (3) Az integrált tengerpolitika a
tengeri területrendezést és az integrált partiövezet-gazdálkodást horizontális
politikai eszközként határozza meg, melynek segítségével a hatóságok és az
érdekeltek koordinált és integrált megközelítési módot alkalmazhatnak. Az
ökoszisztéma-alapú megközelítés hozzá fog járulni a tengeri és
partiövezet-gazdálkodás fenntartható növekedésének, valamint a tengeri és
tengerparti erőforrások fenntartható használatának előmozdításához. (4) A tengeri területrendezés és
az integrált partiövezet-gazdálkodás támogatja és elősegíti az Európai Tanács
által 2010 júniusában jóváhagyott[15]
„Európa 2020: A foglalkoztatást és növekedést célzó új európai stratégia”[16] megvalósítását, amelynek célja
a foglalkoztatás, a termelékenység és társadalmi kohézió magas szintjének
elérése, ideértve a versenyképesebb, erőforrás-hatékonyabb és környezetkímélőbb
gazdaság felé tett lépéseket is. A stratégia végrehajtásában kulcsszerepet
játszó partközeli és tengeri ágazatokban jelentős lehetőségek rejlenek a
fenntartható növekedés megvalósulását illetően. (5) A közelmúltban kiadott „Kék
növekedés. A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés
lehetőségei” című közlemény[17]
számba veszi azokat a folyamatban lévő európai uniós kezdeményezéseket, amelyek
az Európa 2020 stratégia végrehajtását szolgálják. A szóban forgó közlemény
beazonosít egy sor olyan ágazati tevékenységet, amelyekre a jövőben a kék
növekedéssel kapcsolatos kezdeményezéseknek összpontosítaniuk kell, és amelyek
kibontakozását a tengeri területrendezésnek és az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiáknak megfelelőképpen segítenie kell. (6) Az integrált tengerpolitika
továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló 1255/2011/EU rendelet
támogatja és előmozdítja a tengeri területrendezés és az integrált
partiövezet-gazdálkodás végrehajtását. A rendelet megfelelő finanszírozást
biztosít a 2011–2013-as időszak tengeri területrendezési és integrált
partiövezet-gazdálkodási projektjeihez. Az Európai Tengerügyi és Halászati
Alapról szóló XXXX/XX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet pedig e
projektek 2014 és 2020 közötti megfelelő finanszírozását irányozza elő.[18] (7) Az Egyesült Nemzetek
Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) preambulumában rámutat arra, hogy az óceáni
térségek használatával összefüggő ügyek szorosan összefonódnak egymással, ezért
egységes egészként kell tekinteni őket. Az óceáni térségekkel kapcsolatos tervezés
az egyezményben biztosított jogok alkalmazásának logikus továbbvitele és
szerkezetbe foglalása, egyszersmind a tagállamok segítésének gyakorlati eszköze
is kötelezettségeik teljesítése terén. (8) A tengeri térségeknek a
releváns használók közötti arányos felosztásának biztosítása és a part menti
övezetek koordinált irányítása érdekében ki kell alakítani egy olyan keretet,
amely magában foglalja legalább a tagállamok által kidolgozott és végrehajtott
tengeri területrendezési terveket és integrált partiövezet-gazdálkodási
stratégiákat. (9) A tengeri területrendezés és
az integrált partiövezet-gazdálkodás eredményeképpen koordináltabbá válnak a
tengeri és part menti tevékenységek, ami jelentős gazdasági előnyökkel járhat,
hiszen nemcsak átláthatóságot, tervezhetőséget és stabilitást nyújt a
befektetők számára, de csökkenti a koordinációs és tranzakciós költségeket is. (10) A következetesség és jogi
egyértelműség érdekében a tengeri területrendezés és az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégia földrajzi hatósugarát a meglévő uniós jogi
eszközökkel és a nemzetközi tengerjoggal összhangban kell meghatározni. (11) A tengervizek és part menti
övezetek földrajzilag egybeesnek a tagállamok parti vizeivel és felségvizeivel.
A tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás eszközei
kiegészítik egymást, ugyanis a tengervizeket illetően a meglévő és potenciális
emberi tevékenységek feltérképezésére irányulnak a tengeri területrendezési
tervek összeállítása érdekében, a part menti övezetek tekintetében pedig olyan
intézkedések beazonosítására összpontosítanak, amelyek lehetővé teszik ezen
emberi tevékenységek integrált irányítását. A tengeri területrendezés és az
integrált partiövezet-gazdálkodás közös és koherens alkalmazása javítani fogja
szárazföld–tenger kapcsolódási pontokra vonatkozó tervezés és gazdálkodás
színvonalát. (12) Miközben az Unió szempontjából
helyénvaló a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás
szabályainak lefektetése, a tagállamok és azok illetékes hatóságai továbbra is
felelősek tengervizeik és parti menti övezeteik tekintetében az ilyen tervek és
stratégiák kialakításáért és meghatározásáért, ideértve a tengeri térség
arányos elosztását is a különböző ágazati tevékenységek között. (13) Az arányosság és a
szubszidiaritás elvének való megfelelés, valamint a járulékos adminisztratív
terhek minimalizálása érdekében ezen irányelv átültetésének és végrehajtásának
a lehető legnagyobb mértékben a meglévő nemzeti szabályokon és mechanizmusokon
kell alapulnia. Az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiáknak a 2002/413/EK
tanácsi ajánlásban és a 2010/631/EU tanácsi határozatban meghatározott elveken
és szempontokon kell nyugodniuk. (14) A tengervizek és a part menti
övezetek ökoszisztémái és erőforrásai jelentős terhelésnek vannak kitéve: az
emberi tevékenység, de az éghajlatváltozás hatásai, a természeti veszélyek, a
partvonalra ható erők (pl. erózió és feltöltődés) számos következménnyel járhat
mind a partvidék gazdasági fejlődésére és növekedésére, mind a partközeli és
tengeri ökoszisztémákra nézve, és a környezeti állapot romlásához, a
biodiverzitás csökkenéséhez, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások
minőségének gyengüléséhez vezethet. A tengeri területrendezési tervek és az
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák megalkotása során kellő figyelmet
kell szentelni e különféle terheléseknek. Ha a tervezési döntések mindezeket
tekintetbe veszik, az egészséges parti és tengeri ökoszisztémák és a hozzájuk
kapcsolódó megannyi szolgáltatás jelentős előnyöket fog kínálni az
élelmiszer-termelésben, a rekreációs és idegenforgalmi ágazatban, az
éghajlatváltozás hatásainak csökkentésében és az azokhoz való alkalmazkodásban,
a partvonalra ható erők megfékezésében és a katasztrófa-megelőzésben. (15) A tengeri területrendezésnek
és az integrált partiövezet-gazdálkodásnak a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (3)
bekezdésében említett ökoszisztéma-alapú szemléletet kell alkalmaznia,
biztosítva a különféle tevékenységek által okozott kollektív terhelés azon
szintjét, amely összeegyeztethető a jó környezeti állapot elérésével,
gondoskodva arról, hogy a tengeri ökoszisztémáknak az emberi tevékenység által
előidézett változásokra való reagálóképessége ne sérüljön, egyszersmind
lehetővé téve a tengeri javak és szolgáltatások fenntartható igénybevételét a
jelen és a jövő nemzedékek számára. (16) A tengeri területrendezés és
az integrált partiövezet-gazdálkodás hozzá fog járulni többek között a
következő aktusokban foglalt célok megvalósulásához: a megújuló
energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv[19],
a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és
fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi
rendelet[20],
a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi
iránymutatásokról szóló 1692/96/EK határozat módosításáról szóló 884/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat[21],
a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000.
október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a tengeri
környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek
meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő
uniós stratégia[22],
az erőforrás-hatékony Európa megteremtésének ütemterve[23], az éghajlatváltozáshoz való
alkalmazkodásról szóló uniós stratégia[24];
továbbá adott esetben szolgálni fogja az EU regionális politikájának – köztük a
tengermedencékre vonatkozó stratégiáknak és a makroregionális stratégiáknak – a
céljait is. (17) A tengeri és partközeli
tevékenységek gyakran szorosan összefonódnak egymással. Ez megköveteli a
tengeri területrendezési tervek és integrált partiövezet-gazdálkodási
stratégiák koordináltságát és integráltságát, biztosítva a tengeri térség
fenntartható használatát és a parti területekkel való fenntartható
gazdálkodását, figyelemmel a különféle társadalmi, gazdasági és környezeti
tényezőkre. (18) Ezen irányelv célkitűzéseinek
eléréséhez a tengeri területrendezési terveknek és az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiáknak nemcsak magukban kell foglalniuk a
problémameghatározás, információgyűjtés, tervezés, döntéshozatal, végrehajtás
és a végrehajtásra vonatkozó nyomon követés teljes ívét, de a rendelkezésre
álló legjobb tudományos ismeretekre is kell épülniük. Hasznosítaniuk kell
továbbá a meglévő és leendő jogszabályokban – köztük a tengervizek jó
környezeti állapotára vonatkozó kritériumokról és módszertani előírásokról
szóló 2010/477/EU bizottsági határozatban vagy „A tengerrel kapcsolatos tudás 2020”
elnevezésű bizottsági kezdeményezésben[25]
– meghatározott mechanizmusokat. (19) A tengeri területrendezés
legfőbb célja a tengeri területek használati módjainak beazonosítása,
irányítása és az ezekkel kapcsolatos konfliktusok kezelése. Ehhez a
tagállamoknak legalább azt kell biztosítaniuk, hogy a tervezési folyamat vagy
folyamatok végén létrejöjjön egy átfogó terv a tengeri térséggel kapcsolatos
különféle használati formák tekintetében, figyelemmel az éghajlatváltozással
összefüggő hosszú távú változásokra is. (20) A tagállamok feladata, hogy
egyeztessék és összehangolják terveiket és stratégiáikat a többi releváns
tagállam vagy harmadik ország adott tengeri régiójáért, alrégiójáért vagy part
menti övezetéért felelős hatóságaival, összhangban a szóban forgó tagállamok és
harmadik országok európai vagy nemzetközi jogból fakadó jogaival és
kötelezettségeivel. A tagállamok közötti és a környező harmadik országokkal
folytatott határokon átnyúló együttműködésekhez szükséges, hogy minden
tagállamban legyenek az ügyért felelős hatóságok. Ezért a tagállamoknak ki kell
jelölniük azt az illetékes hatóságot vagy hatóságokat, amely(ek) felelős(ek) a
többi tagállammal vagy harmadik országokkal való együttműködésért. Tekintettel
a tengeri régiók, alrégiók vagy part menti övezetek közötti különbségekre, ezen
irányelv keretein belül nem helyénvaló részletesen előírni az együttműködési
mechanizmus jellemzőit. (21) A part menti övezetekre
vonatkozóan számos, különféle szakpolitikákat érintő intézkedés van érvényben.
Annak érdekében, hogy ezen irányelv céljai megvalósuljanak, a tagállamoknak
leltárt kell készíteniük a szóban forgó intézkedésekről, és meg kell
vizsgálniuk, hogy szükség van-e további fellépésekre, például az erózió vagy a
feltöltődés kezelésére, a part- és tengerszennyezés leküzdésére, a zöld
infrastruktúra fejlesztésére vagy a természeti katasztrófák megelőzésére.
Mindezt koordinált és integrált módon kell elvégezni. Ennek során a
tagállamoknak tekintettel kell lenniük a megfelelő tengerparti tevékenységekre,
különösen az e tevékenységekkel kapcsolatos ágazatközi szempontokra és a
szárazföld–tenger kölcsönhatásokra. (22) A tengeri és partközeli
területek irányítása komplex feladat, amelybe bele kell vonni a különféle
szintű hatóságokat, gazdasági szereplőket és egyéb érdekelteket. A vonatkozó
uniós jogszabályokkal összhangban és a fenntartható fejlődés hatékony
biztosítása érdekében elengedhetetlenül fontos az érdekeltek, a hatóságok és a
nyilvánosság véleményének kikérése az ezen irányelv szerinti tengeri
területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák
előkészítésének megfelelő fázisában. A nyilvános egyeztetéssel kapcsolatos
rendelkezésre jó példát kínál a 2003/35/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése. (23) Összefüggésben más vonatkozó
uniós jogszabályok végrehajtására irányuló fellépéseikkel, a tagállamok a
tengeri területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási
stratégiák révén csökkenthetik adminisztratív terheiket és költségeiket. A
tengeri területrendezési tervekben és az integrált partiövezet-gazdálkodási
stratégiákban foglalt határidőket ezért össze kell hangolni a többi vonatkozó jogszabály
menetrendjeivel, különös tekintettel: a 2009/28/EK irányelvre, amely a
tagállamok számára előírja azt a célt, hogy a megújuló energia részaránya a
teljes bruttó energiafogyasztásban 2020-ra legalább 20% legyen, továbbá
meghatározza az engedélyezés, a tanúsítás és a tervezési folyamatok
koordinációját, ideértve a területrendezést is mint az EU megújuló energiával
kapcsolatos célkitűzései elérésének egyik zálogát; a 2008/56/EK irányelvre és a
2010/477/EU határozat melléklete A. részének 6. pontjára, amely a tagállamokat
a tengeri környezet jó állapotának 2020-ig történő eléréséhez szükséges
intézkedések megtételére kötelezi, és a tengeri területrendezést olyan
eszköznek tekinti, amely támogatja a jó környezeti állapot eléréséhez szükséges
emberi tevékenységek irányításának ökoszisztéma-alapú megközelítését; a
transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi
iránymutatásokról szóló 1692/96/EK határozat módosításáról szóló 884/2004/EK
határozatra, amely a transzeurópai közlekedési hálózat 2020-ig való
megvalósítását írja elő az európai szárazföldi, tengeri és légi közlekedési
infrastruktúra-hálózat integrációja révén. (24) A környezeti vizsgálat fontos
és bevált eszköz, melynek segítségével a tervek és programok kidolgozása és
elfogadása során figyelembe vehetők a környezeti megfontolások is. Mivel
környezeti szempontból vélhetően nagy jelentőséggel bírnak a tengeri
területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák,
szükséges, hogy esetükben alkalmazásra kerüljenek a bizonyos tervek és
programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2001/42/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv[26]
rendelkezései. Amennyiben a tengeri területrendezési tervek és
az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák a Natura 2000 területekre is
kiterjednek, a szóban forgó környezeti vizsgálatot – a párhuzamosságok
elkerülése érdekében – össze lehet kapcsolni a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének
előírásaival. (25) Annak biztosítására, hogy a
tengeri területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási
stratégiák megbízható adatokon alapuljanak, továbbá hogy a járulékos
adminisztratív terhek csökkenjenek, fontos, hogy a tagállamok az adatgyűjtés
meglévő eszközeinek alkalmazásakor a rendelkezésre álló legjobb minőségű
adatokat gyűjtsék össze (például „A tengerrel kapcsolatos tudás 2020”
kezdeményezés keretében). (26) A tagállamoknak nemzeti
jelentést kell készíteniük a Bizottság számára, hogy az irányelv végrehajtása
nyomon követhető legyen. Az adminisztratív terhek minimalizálása érdekében a
tagállamok használhatják a vonatkozó szabályozás – többek között a 2008/56/EK
irányelv – értelmében elkészített jelentéseket is. A Bizottságnak a tagállamok
által rendelkezésre bocsátott információk, valamint az uniós szabályozás
alapján szolgáltatott minden egyéb releváns információ figyelembevételével
tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ezen irányelv
végrehajtása terén elért eredményekről. (27) Biztosítandó az irányelv
egységes végrehajtását – különösen a tengeri területrendezési tervek és az
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák kidolgozását, megvalósítását és
jelentését érintő adatkezelés és operatív lépések tekintetében, ideértve az
adatmegosztást szolgáló technikai formátumokat is –, a Bizottságot végrehajtási
hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok
szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelettel[27]
összhangban kell gyakorolni. (28) Ezen irányelv rendelkezéseinek
időben történő átültetése rendkívül fontos, mivel az EU számos olyan, 2020-ig
végrehajtandó szakpolitikai kezdeményezést fogadott el, amelyek támogatására ez
az irányelv hivatott. Ezért ezen irányelv átültetésére a lehető legrövidebb
határidőt kell elfogadni, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Tárgy (1)
Ez az irányelv létrehozza a tengeri és partvidéki
gazdaságok fenntartható növekedésének és a tengeri és tengerparti erőforrások
fenntartható használatának előmozdítását célzó tengeri területrendezés és
integrált partiövezet-gazdálkodás keretét. (2)
Az Európai Unió integrált tengerpolitikájának
összefüggésében ez a keret biztosítja, hogy a tagállamok tengeri
területrendezési terveket és integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiákat
dolgozzanak ki és hajtsanak végre az 5. cikkben meghatározott célkitűzések
elérése érdekében. 2. cikk Hatály (1)
Ezen irányelv rendelkezései a tengervizekre és a
part menti övezetekre alkalmazandók. (2)
Ez az irányelv nem alkalmazandó a kizárólag védelmi
és nemzetbiztonsági célú tevékenységekre. Ugyanakkor minden tagállam köteles
gondoskodni arról, hogy az ilyen tevékenységek az irányelv célkitűzéseivel
összehangolt módon folyjanak. (3)
Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a
tagállamok város- és területrendezésre vonatkozó illetékességét. 3. cikk Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában: 1. „part menti övezet”: a partvonal
tenger felőli és szárazföld felőli oldalára kiterjedő geomorfológiai terület,
melynek tengeri határa a tagállamok parti vizeinek külső határával azonos,
szárazföldi határa pedig a tagállamok által az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiákban meghatározott határ; 2. „integrált tengerpolitika”: uniós
szakpolitika, melynek célja az összehangolt és következetes döntéshozatal
előmozdítása, hogy ezáltal a következetes, tengeri vonatkozású szakpolitikák és
a megfelelő nemzetközi együttműködés révén optimalizálni lehessen a tagállamok
– különösen az Unió part menti régiói, szigetei és legkülső régiói –, valamint
a tengeri ágazatok fenntartható fejlődését, gazdasági növekedését és társadalmi
kohézióját; 3. „tengeri régiók vagy alrégiók”: a 2008/56/EK
irányelv 4. cikkében említett tengeri régiók és alrégiók; 4. „tengervizek”: a 2008/56/EK irányelv
3. cikkének 1. pontjában meghatározott vízterület, tengerfenék és altalaj; 5. „nyilvánosság” egy vagy több
természetes vagy jogi személy, valamint a nemzeti jogszabályokkal, illetve
gyakorlattal összhangban azok szövetségei, szervezetei, illetve csoportjai; 6. „ágazati tevékenység”: az Európai
Unió működéséről szóló szerződés harmadik részében említett uniós politikák
keretében végzett azon tevékenységek, amelyek hatással vannak a tengervizekre
és part menti övezetekre; 7. „jó környezeti állapot”: a 2008/56/EK
irányelv 3. cikkének 5. pontjában említett környezeti állapot. II. FEJEZET
Tengeri területrendezési tervek és integrált partiövezet-gazdálkodási
stratégiák 4. cikk A tengeri
területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák
kidolgozása és végrehajtása (1)
Minden egyes tagállam köteles kidolgozni és
végrehajtani egy vagy több tengeri területrendezési tervet és egy vagy több
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiát. Ezeket külön dokumentumokban
rögzíthetik. (2)
A tengeri területrendezési terveknek és az
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiáknak az 5. cikk szerinti célokat kell
követniük, és meg kell felelniük a 6., 7. és 8. cikkben említett
minimumkövetelményeknek. (3)
A tagállamok a tengeri területrendezési tervek és
az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák kidolgozásakor kellő figyelmet
fordítanak a régiók és alrégiók jellegzetességeire, az egyes ágazati
tevékenységekre, az érintett tengervizekre és part menti övezetekre, valamint
az éghajlatváltozással összefüggő lehetséges hatásokra. (4)
A tengeri területrendezési tervek és az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiák magukba foglalhatnak vagy alapul vehetnek
olyan mechanizmusokat, amelyek ezen irányelv hatálybalépése előtt jöttek létre
vagy amelyek kidolgozása akkor már folyamatban volt, feltéve, hogy e
mechanizmusok tartalmilag összhangban vannak a 6., 7. és 8. cikkben
meghatározott minimumkövetelményekkel. 5. cikk A tengeri
területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák
célkitűzései A tengeri területrendezési terveknek és az
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiáknak ökoszisztéma-alapú
megközelítést kell alkalmazniuk a tengervizeken és a part menti övezetekben
egymással versengő ágazati tevékenységek egymás mellettiségének megkönnyítése
és konfliktusaik kezelése érdekében, valamint hozzá kell járulniuk a
következőkhöz: a) az Unió energiaellátásának
biztosítása a tengeri erőforrások kiaknázásának, az új és megújuló
energiaforrások kifejlesztésének, az energiaellátó hálózatok összekapcsolásának
és az energiahatékonyság fokozásának előmozdítása révén; b) a tengeri közlekedés fejlődésének
elősegítése, hatékony és költséghatékony hajózási útvonalak kialakítása
Európa-szerte, ideértve a kikötők rendelkezésre állását és a
közlekedésbiztonságot is; c) a halászati és akvakultúra-ágazat
fenntartható fejlődésének és növekedésének előmozdítása, ideértve a
foglalkoztatás kérdését a halászati és a kapcsolódó ágazatokban; d) a környezet megóvásának, védelmének
és állapotjavulásának biztosítása, valamint a természeti erőforrások
körültekintő és ésszerű hasznosítása, különösen annak érdekében, hogy biztosítani
lehessen a jó környezeti állapotot, ne csökkenjen tovább a biodiverzitás,
megálljon az ökoszisztéma-szolgáltatások minőségi romlása, és mérséklődjön a
tengerszennyezés kockázata; e) a part menti és tengeri területek
ellenállóképességének biztosítása az éghajlatváltozás hatásaival szemben. 6. cikk A tengeri
területrendezési tervekre és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiákra
vonatkozó közös minimumkövetelmények (1)
A tengeri területrendezési tervek és az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiák keretében operatív lépéseket kell
kidolgozni az 5. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében,
figyelembe véve minden kapcsolódó tevékenységet és az azok tekintetében
alkalmazandó intézkedéseket. (2)
Ennek megfelelően a tengeri területrendezési
terveknek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiáknak meg kell
felelniük legalább az alábbi követelményeknek: a) egymással összehangoltaknak kell lenniük,
amennyiben nem integráltan dolgozzák ki őket; b) hatékony, határokon átívelő együttműködést
kell biztosítaniuk a tagállamok, a nemzetközi hatóságok és a releváns ágazati
politikákban érdekeltek viszonylatában; c) a tengeri területrendezési tervek és az
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák ugyanazon régiókban, alrégiókban
és azok part menti övezeteiben található harmadik országok felségterületéhez
vagy joghatósága alá tartozó tengervizekre és part menti övezetekre gyakorolt,
határokon átívelő hatásainak beazonosítása és e hatások kezelése az érintett
országok illetékes hatóságaival való együttműködés keretében, összhangban a 12.
és 13. cikkel. (3)
A tengeri területrendezési terveket és az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiákat legalább hatévente felül kell vizsgálni. 7. cikk A tengeri
területrendezési tervekre vonatkozó minimumkövetelmények (1)
A tengeri területrendezési terveknek magukban kell
foglalniuk legalább a tengervizek feltérképezését, vagyis fel kell mérniük a
tengeri területeken folytatott releváns emberi tevékenységek tényleges és
potenciális térbeli és időbeli elosztását az 5. cikkben meghatározott
célkitűzések elérése érdekében. (2)
A tengeri területrendezési tervek kidolgozásakor a
tagállamoknak figyelembe kell venniük legalább a következőket: a) az energia kinyerését és a megújuló
energia termelését szolgáló létesítmények; b) olaj- és gázkitermelő telepek és
infrastruktúrák; c) tengeri közlekedési útvonalak; d) tengeralatti kábelek és csővezetékek; e) halászati területek; f) tengeri akvakultúra-telepek; g) természetvédelmi területek. 8. cikk Az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiákra vonatkozó minimumkövetelmények (1)
Az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiáknak
magukban kell foglalniuk legalább a part menti övezetekben alkalmazott meglévő
intézkedések leltárát és egy vizsgálatot arra nézve, hogy szükség van-e további
intézkedésekre az 5. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez. A
stratégiáknak az integrált és ágazatközi politikák végrehajtását kell
célozniuk, és figyelembe kell venniük a szárazföldi és tengeri tevékenységek
kölcsönhatásait. (2)
A tengeri integrált partiövezet-gazdálkodási
stratégiák kidolgozásakor a tagállamok figyelembe veszik legalább a következő
tevékenységeket: a) meghatározott természeti erőforrások
használata, ideértve az energia kinyerését és a megújuló energia termelését
szolgáló létesítményeket; b) infrastruktúra, energiatermelő
létesítmények, közlekedés, kikötők, part menti művek és egyéb építmények,
többek között zöld infrastruktúra fejlesztése; c) mezőgazdaság és ipar; d) halászat és akvakultúra; e) parti menti ökoszisztémák, ökoszisztéma-szolgáltatások,
természet, tengerparti tájak és szigetek megőrzése és helyreállítása; f) az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése
és a hozzájuk való alkalmazkodás. 9. cikk Nyilvános
részvétel (1)
A tagállamok megteremtik az érdekeltek nyilvános
részvételének lehetőségét a tengeri területrendezési tervek és az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiák kidolgozásának korai szakaszában. (2)
A nyilvános részvétel keretében biztosítani kell,
hogy az érdekeltek, a hatóságok és az érintett nyilvánosság megtehessék
észrevételeiket a tervek és a stratégiák előzetes változatáról, illetve
hozzáférhessenek a már rendelkezésre álló eredményekhez. (3)
A nyilvános részvétel lehetőségének megteremtésekor
a tagállamok az egyéb uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel összhangban
járnak el. 10. cikk
Adatgyűjtés és
információcsere (1)
A tagállamok megszervezik a rendelkezésre álló
legjobb minőségű adatok összegyűjtését, valamint a tengeri területrendezési
tervekhez és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiákhoz szükséges
információk cseréjét. (2)
Az (1) bekezdésben említett adatoknak a
következőket kell magukban foglalniuk: a) környezeti, társadalmi és gazdasági
adatok, melyeket a 7. és 8. cikkben említett tevékenységekre vonatkozó uniós
jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően gyűjtöttek össze; b) tengervizekkel kapcsolatos fizikai adatok
és part menti övezetekkel kapcsolatos geomorfológiai adatok. (3)
Az (1) bekezdésben említett adatok gyűjtésének és
cseréjének megszervezésekor a tagállamok – amennyire csak lehetséges – az
integrált tengerpolitika keretében kidolgozott eszközöket alkalmazzák. 11. cikk A környezeti
hatások vizsgálata A tengeri területrendezési tervek és az
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák a 2001/42/EK irányelv
rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak. 12. cikk Együttműködés
más tagállamokkal
(1)
A tagállamok együttműködnek a part menti
övezetükkel vagy tengeri területükkel határos tagállamokkal annak érdekében,
hogy tengeri területrendezési terveik és integrált partiövezet-gazdálkodási
stratégiáik koherensek és összehangoltak legyenek az érintett part menti övezet
vagy tengeri régió és/vagy alrégió tekintetében. Az ilyen együttműködésnek
figyelembe kell vennie különösen az olyan transznacionális tényezőket, mint a
határokon átnyúló infrastruktúra. (2)
Az (1) bekezdés szerinti együttműködés keretében
törekedni kell többek között a következők létrehozására: a) az érintett part menti övezetre vagy
tengeri régióra és/vagy alrégióra kiterjedő regionális intézményi
együttműködési struktúrák, vagy b) a tagállamok illetékes hatóságainak e
célra kifejlesztett, az érintett part menti övezetre vagy tengeri régióra
és/vagy alrégióra kiterjedő hálózatai. 13. cikk Együttműködés
harmadik országokkal A valamely
harmadik ország part menti övezetével vagy tengeri területével határos
tagállamok megtesznek minden erőfeszítést annak érdekében, hogy tengeri
területrendezési terveiket és integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiáikat
az érintett part menti övezet vagy tengeri régió és/vagy alrégió tekintetében
egyeztessék az adott harmadik országgal. III. FEJEZET VÉGREHAJTÁS 14. cikk Az illetékes
hatóságok (1)
A tagállamok valamennyi part menti övezet vagy
tengeri régió és/vagy alrégió tekintetében kijelölik azt az illetékes hatóságot
(vagy hatóságokat), amely felelős (amelyek felelősek) ezen irányelv
végrehajtásáért, ideértve a többi tagállammal való, 12. cikk szerinti
együttműködés és a harmadik országokkal való, 13. cikk szerinti együttműködés
biztosítását. (2)
A tagállamok megküldik a Bizottságnak a kijelölt
illetékes hatóságok listáját és az ezen irányelv I. mellékletben felsorolt
adatokat. (3)
Ezzel egyidejűleg a tagállamok megküldik a
Bizottságnak illetékes hatóságaik listáját, amelyek felelősek az irányelv
végrehajtása szempontjából releváns azon nemzetközi szervezetekben végzett munkáért,
amelynek az adott tagállam tagja. (4)
A tagállamok kötelesek értesíteni a Bizottságot az
(1) bekezdésnek megfelelően megküldött adatokban bekövetkezett bármilyen
változásról, a változás érvénybelépésétől számított hat hónapon belül. 15. cikk Nyomon követés
és jelentéstétel (1)
A tagállamok jelentést küldenek a Bizottságnak ezen
irányelv végrehajtásáról; a jelentésben fel kell használni a más uniós
jogszabályok szerinti, rendelkezésre álló jelentéseket, információkat és
adatokat, vagy megfelelő esetben hivatkozni kell rájuk. (2)
Az említett jelentésnek tartalmaznia kell legalább
a 6–13. cikk szerinti végrehajtási információkat. (3)
A Bizottság jelentést küld az Európai Parlamentnek
és a Tanácsnak az elért eredményekről, amelyben ismerteti az ezen irányelv
végrehajtása terén tett előrehaladást. 16. cikk Végrehajtási
jogi aktusok (1)
A Bizottság végrehajtási aktusok útján
rendelkezéseket fogad el: a) 10. cikkben említett adatok kezelésére
vonatkozó operatív előírásokról, amennyiben azokat más uniós jogszabály, pl. a 2007/2/EK
vagy a 2008/56/EK irányelv még nem határozta meg, a következőket érintően: –
az adatok megosztása, valamint kapcsolódás a
meglévő adatkezelési és -gyűjtési eljárásokhoz; továbbá b) a tengeri területrendezési tervek és az
integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák kidolgozásával és jelentésével
kapcsolatos operatív lépésekről, a következőket érintően: –
az ezen irányelv szerinti jelentéstételi
kötelezettségek összhangja más uniós jogszabályokkal; –
rendszeres nyomon követés és felülvizsgálat; –
a határokon átnyúló együttműködés módozatai; –
nyilvános konzultáció. (2)
Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi
aktusok elfogadásának a 17. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint kell
történnie. 17. cikk A bizottság
eljárása (1)
A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. E
bizottság a 182/2011/EU rendelet[28]
értelmében vett bizottságnak minősül. (2)
Az (1) bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU
rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. cikk Átültetés a
nemzeti jogba (1)
Az egyes tagállamok hatályba léptetik azokat a
törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek
ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb a hatálybalépését követő 18 hónappal
megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság
számára. (2)
Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdés
szerinti intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy
azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A
hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (3)
A 14. cikk (1) bekezdésében említett hatóságot vagy
hatóságokat az ezen irányelv hatálybalépését követő 18 hónapon belül kell
kijelölni. (4)
A 4. cikk (1) bekezdésében említett tengeri
területrendezési terveket és integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiákat az
ezen irányelv hatálybalépését követő 36 hónapon belül kell kidolgozni. (5)
A 15. cikk (1) bekezdésében említett jelentést
legkésőbb 42 hónappal ezen irányelv hatálybalépése után, majd azt követően
hatévente kell benyújtani. (6)
A 15. cikk (3) bekezdésében említett jelentést az
irányelv végrehajtása terén tett előrehaladásról legkésőbb hat hónappal az (5)
bekezdésben megadott időpont után, majd azt követően hatévente kell benyújtani. 19. cikk Hatálybalépés Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 20. cikk Címzettek Ennek az
irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a
Tanács részéről az elnök az
elnök I.
MELLÉKLET Az
illetékes hatóságok (1)
Az illetékes hatóság vagy hatóságok neve és címe –
A meghatározott illetékes hatóság vagy hatóságok hivatalos megnevezése és címe. (2)
Az illetékes hatóság vagy hatóságok jogállása – Az
illetékes hatóság vagy hatóságok jogállásának rövid ismertetése. (3)
Feladatok – Az illetékes hatóság vagy hatóságok
jogi és közigazgatási feladatainak rövid leírása, valamint a hatóság vagy
hatóságok szerepe az érintett tengervizek vonatkozásában. (4)
Tagság – Ahol az illetékes hatóság vagy hatóságok
felelősek más illetékes hatóságok munkájának összehangolásáért, ezek
felsorolása az összehangolást biztosító intézményi kapcsolatok
összefoglalásával. (5)
Regionális vagy szubregionális szintű koordináció –
Azon tagállamok közötti koordinációt biztosító mechanizmusok összegzése,
amelyek tengervizei ezen irányelv hatálya alá tartoznak és ugyanazon tengeri
régió vagy alrégió részét képezik. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az
Európai Parlament és a Tanács irányelve a tengeri területrendezés és az
integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)[29] Tengeri
ügyek és halászat; Környezetvédelem.
1.3. A javaslat/kezdeményezés
típusa x A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új
intézkedésre irányul[30] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés
új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A
fenntartható gazdasági fejlődés előmozdítása az EU tengervizein és part menti
övezeteiben. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét
célkitűzés: A
MARE Főigazgatóság tevékenysége, 11.09: a fenntartható fejlődés előmozdítása
olyan politikai kezdeményezések révén, amelyek a kék gazdaság motorjai gyanánt
hatékony együttműködési és információmegosztási intézkedéseket léptetnek életbe
a szabályozók és az érdekeltek viszonylatában, és biztosítják a tengerekkel,
parti övezetekkel és óceánokkal való eredményes gazdálkodást. Eredménymutató:
a határokon átnyúló együttműködés szintje a tengeri területrendezésben; a
tengeri medencékre vonatkozó projektek tervezési idejének és költségeinek
mérhető csökkenése. Cél: az egész EU-t érintő tengerhasználat-tervezés és
irányítás átlátható, kiszámítható és stabil kerete, amely jelentős
hatékonyságnövekedéssel jár. Az
ENV Főigazgatóság tevékenysége, 587-D2: az integrált partiövezet-gazdálkodásra
vonatkozó európai uniós politika támogatása és továbbfejlesztése annak
érdekében, hogy javuljon a parti erőforrások ésszerű használata, a part menti
övezetek pedig ellenállóbbá váljanak az éghajlatváltozás hatásaival szemben. Eredménymutató:
az integrált partiövezet-gazdálkodásra vonatkozó EU-ajánlás alapján
továbbfejlesztett nemzeti integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák
végrehajtási szintje (integrált partiövezet-gazdálkodási mutató).
Cél: bizottsági javaslat 2012-ben az integrált partiövezet-gazdálkodás európai
uniós végrehajtásának támogatására szolgáló, hatékony és hosszú távú keret
kialakítására. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és
hatás(ok) Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra. A
javaslat végső célja a tengeri és parti gazdaságok fenntartható fejlődésének
előmozdítása, biztosítva a tengeri és part menti erőforrások többféle módon
való fenntartható használatát, figyelemmel a fenntarthatóság gazdasági,
társadalmi és környezeti aspektusaira, és összhangban az ökoszisztéma-alapú megközelítéssel.
Ezzel biztosítva lesz (többek között):
– a tengeri és part menti tevékenységek fenntartható, erőforrás-hatékony és
integrált fejlesztése; –
a befektetési környezet javítása; –
a jobb alkalmazkodás a környezeti kockázatokhoz (pl. éghajlatváltozás), illetve
a természeti veszélyek megelőzése és/vagy hatásaik csökkentése. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő
mutatókat. –
Teljesítési mutatók: a tengeri területrendezési tervek és az integrált
partiövezet-gazdálkodási stratégiák irányítási keretének rendelkezésre állása;
a határokon átnyúló együttműködés szintje; –
Eredménymutatók: területfejlesztési minták, az infrastruktúrafejlesztéssel
kapcsolatos konfliktusok és jogviták számának csökkenése, a tengeri és parti
erőforrások fenntartható felhasználása, koordinált tengeri területrendezés és
integrált partiövezet-gazdálkodás; valamint határokon átnyúló együttműködés; –
Hatásmutatók: a part menti övezetek és tengervizek fenntartott/helyreállított
biodiverzitási vagy ökoszisztéma-szolgáltatási potenciálja, nagyobb hozzáadott
érték és mérsékeltebb idényjelleg a tengeri és parti gazdaságok tekintetében,
az éghajlatváltozás hatásaival szembeni nagyobb ellenállóképesség, növekedés a
fontosabb gazdasági ágazatokban, gazdasági tevékenységek egymásmellettisége. 1.5. A javaslat/kezdeményezés
indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek) –
a tengeri tevékenységek tekintetében integrált tervezési folyamat, illetve a
part menti övezeteket érintően integrált irányítási folyamat kialakítása, amely
együttműködésre készteti a nemzeti hatóságokat és a releváns ágazati politikák
szereplőit; –
határokon átnyúló hatékony tagállamközi együttműködés biztosítása a tengeri
területrendezési és integrált partiövezet-gazdálkodási intézkedések terén; –
koordináció és integráció biztosítása a tengeri területrendezési és az
integrált partiövezet-gazdálkodási folyamatok között. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó
többletérték A
part menti és tengeri tevékenységek és ökoszisztémák nem veszik figyelembe a
határokat. A javasolt fellépés az e szempontra vonatkozó intézkedések
koherenciájának biztosításával kínál hozzáadott értéket. Az EU-fellépés
mindenekelőtt az eltérő megközelítéseket és eltérő előrehaladottsági fokot
kívánja elkerülni. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága Az
integrált partiövezet-gazdálkodásra vonatkozó ajánlás (2002/413/EK) alapján
készített, a végrehajtás állásáról szóló tagállami jelentések értékelése megállapította,
hogy e megközelítés egyértelmű hozzáadott értékkel bír a part menti erőforrások
fenntartható kiaknázását biztosító ágazatközi politikák integrálása
tekintetében. A tengeri területrendezés a tengeri térségek felhasználására
vonatkozó tervezés széles körben elismert eszköze. 1.5.4. Egyéb releváns eszközökkel
való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia A 2007-es
kék könyv a tengeri területrendezést és az integrált partiövezet-gazdálkodást
az integrált tengerpolitika integrált irányítási eszközeiként azonosította.
Mindkettő az integrált döntéshozatali folyamatot támogató eszköz, mely
koordinálja az adott esetben versengő ágazati politikákat. Ezért a tengeri
területrendezési tervek és az integrált partiövezet-gazdálkodási stratégiák elő
fogják segíteni a célok elérését és az intézkedések koherenciáját az adott
politikai területen, ideértve az energiaügyet, a környezetvédelmet, a tengeri
közlekedést és a halászatot. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik –
¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ
[HH/NN]-ig –
¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig x A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik –
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig –
azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási
módszer(ek)[31] ¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: –
¨ végrehajtó ügynökségek –
¨ a Közösségek által létrehozott szervek[32] –
¨ tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek –
¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek x Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg) Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. A
tagállamok 2016. március 31-ig és azt követően hatévente nemzeti jelentést
küldenek a Bizottságnak az irányelv rendelkezéseinek végrehajtásáról. A
jelentéseknek a végrehajtás nemzeti szintű nyomon követésén kell alapulniuk. 2.2. Irányítási és
kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) N/A
— a javaslat/kezdeményezés nem tartalmazza operatív előirányzatok
felhasználását 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) N/A
— a javaslat/kezdeményezés nem tartalmazza operatív előirányzatok
felhasználását 2.3. A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések (lásd 2.2.) Tüntesse fel a meglévő
vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. N/A
— a javaslat/kezdeményezés nem tartalmazza operatív előirányzatok
felhasználását 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások? Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff.[33] || EFTA országoktól[34]- || tagjelölt országoktól[35] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 5 || 11.0101 — A „Tengerügyek és halászat” szakpolitikai területen aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos igazgatási kiadások 07 01 01 — A „Környezetvédelem és éghajlat-politika” szakpolitikai területen aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos igazgatási kiadások || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében || || || || || || 3.2. A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || <…….> Főigazgatóság || || || N. év[36] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[37] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || || || || || A(z) <...> Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || || || || || || || || Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret <...> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || Amennyiben a
javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint: Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014-ben és később || || || || HATÁROZATLAN IDŐTARTAM || ÖSSZESEN <ENV/MARE> Főigazgatóság || Humánerőforrás || 0,508 || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || 0,054 0,022 || || || || || || || <ENV/MARE> Főigazgatóság ÖSSZES || Előirányzatok || 0,584 || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,584 || || || || || || || millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014-ben és később || || || || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,584 || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || 0,584 || || || || || || || 3.2.2. Az operatív előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás –
x A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását –
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa[38] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség 1. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[39] || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után adminisztratív
előirányzatok felhasználását –
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi adminisztratív előirányzatok
felhasználását vonja maga után: millió EUR (három
tizedesjegyig) || 2014-ben és később || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,508 || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || 0,076 || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[40] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,584 || || || || || || || 3.2.3.2. Becsült
humánerőforrás-szükségletek –
¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást –
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || 2014-ben és később || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) 11 01 01 01 + 07 01 01 01(a központban és a bizottsági képviseleteken) || 4 || || || || || || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || Külső személyi állomány teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[41] 11 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy[42] || – a központban[43] || || || || || || || – a küldöttségeknél || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, INT, END a közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END a közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN || 4 || || || || || || XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon
belüli személyzetátcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben
a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási
eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő
feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az irányelv végrehajtásának nemzeti szintű nyomon követése Külső személyi állomány || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség –
x¨ A
javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[44]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban –
xA javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást. –
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő: Előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt
becsült pénzügyi hatás –
x A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. –
¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő: –
¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást –
¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[45] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] COM(2010) 2020 végleges. [2] COM(2012) 494 final. [3] COM(2008) 791 végleges. [4] COM(2010) 771 végleges. [5] 2008/56/EK irányelv, HL L 164., 2008.6.25.,
19–40. o. [6] 2009/28/EK irányelv, HL L 140., 2009.6.5.,
16–62. o. [7] 884/2004/EK határozat, HL L 167., 2004.4.30.,
1–38. o. [8] 92/43/EGK tanácsi irányelv, HL L 206., 1992.7.22., 7–50.
o. [9] HL L 197., 2001.7.21., 30–37. o. [10] HL 2011/C 369/02. [11] HL C […], […], […] o. [12] HL C […], […], […] o. [13] COM(2007) 575 végleges. [14] HL L 164., 2008.6.25. [15] 2010. június 17-i tanácsi következtetések. [16] COM(2010) 2020 végleges. [17] COM(2012) 494 final. [18] COM (2011) 804 végleges, javaslat. [19] HL L 140., 2009.6.5., 16–62. o. [20] HL L
358., 2002.12.31., 59–80. o. [21] HL L 167., 2004.4.30., 1–38. o. [22] COM(2011) 244 végleges. [23] COM(2011) 571 végleges. [24] COM (2013) XXX. [25] COM(2010) 461 végleges. [26] HL L 197., 2001.7.21. [27] HL L 55., 2011.2.28., 13. o. [28] HL L 55., 2011.2.28. [29] ABM: Tevékenységalapú irányítás — ABB: tevékenységalapú
költségvetés-tervezés. [30] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint. [31] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [32] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [33] Diff. = differenciált / nem diff. = nem differenciált
előirányzat. [34] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [35] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok. [36] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első
éve. [37] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [38] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.). [39] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés. [40] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [41] AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END
= kirendelt nemzeti szakértő; INT = átmeneti alkalmazott; JED = küldöttségi
pályakezdő szakértő. [42] Az operatív előirányzatoknál (korábban: BA-tételek) a
külső személyzetre vonatkozó felső határérték alatt . [43] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [44] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [45] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.