This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32006D0235
2006/235/EC: Council Decision of 27 February 2006 on the conclusion, on behalf of the European Community, of the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation concerning the latter's participation in the European Environment Agency and the European Environment Information and Observation Network
2006/235/EK: A Tanács határozata ( 2006. február 27. ) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az Európai Környezeti Információs és Megfigyelőhálózatban való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról
2006/235/EK: A Tanács határozata ( 2006. február 27. ) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az Európai Környezeti Információs és Megfigyelőhálózatban való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról
HL L 90., 2006.3.28, p. 36–36
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) A dokumentum különkiadás(ok)ban jelent meg.
(BG, RO, HR)
In force
ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/2006/235/oj
28.3.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 90/36 |
A TANÁCS HATÁROZATA
(2006. február 27.)
az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az Európai Környezeti Információs és Megfigyelőhálózatban való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról
[(2006/235/EK)]
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikkének (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
mivel:
(1) |
A 933/99/EK tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Környezetvédelmi Ügynökség és európai környezeti információs és megfigyelőhálózat tevékenységét már más európai országokra is kiterjesztették az Európai Közösség által kötött kétoldalú megállapodások révén, figyelembe véve a környezetvédelmi kérdések több államra kiterjedő jellegét és a növekvő nemzetközi együttműködés fontosságát a környezetvédelem terén. |
(2) |
A Tanács a Közösség részéről 2000. július 20-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalást folytasson a Svájci Államszövetséggel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban való részvételét érintő megállapodásról. |
(3) |
A megállapodást – egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – az Európai Közösség nevében 2004. október 26-án aláírták. |
(4) |
A megállapodást a Közösség nevében jóvá kell hagyni, |
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban való részvételéről szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
A megállapodás és a záróokmány szövegét csatolták e határozathoz.
2. cikk
A megállapodás 20. cikkében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg (3).
3. cikk
A Közösséget a megállapodás 16. cikke alapján létrehozott vegyesbizottságban a Bizottság képviseli.
A Közösségnek a vegyesbizottság határozatait illetően elfoglalandó álláspontját a Tanács a Bizottság javaslatára, minősített többséggel fogadja el a Svájc pénzügyi hozzájárulására vonatkozó ügyek és a közösségi jogszabályoknak az I. mellékletbe való illesztésére és a III. melléklet módosítására vonatkozó bármely lényeges eltérés tekintetében.
A vegyesbizottság valamennyi más határozat esetében, ideértve a közösségi jogalkotási aktusoknak az I. mellékletbe történő belefoglalását, a szükséges műszaki kiigazításra is figyelemmel, valamint a vegyesbizottság belső működésére vonatkozó ügyeket, a Bizottság fogadja el a Közösség álláspontját.
4. cikk
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt Brüsszelben, 2006. február 27-én.
a Tanács részéről
az elnök
U. PLASSNIK
(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
(2) HL L 120., 1990.5.11., 1. o. A legutóbb az 1641/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 245., 2003.9.29, 1. o.) módosított rendelet.
(3) A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
28.3.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 90/37 |
MEGÁLLAPODÁS
az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, Svájc részvételéről az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az Európai Környezeti Információs és Megfigyelőhálózatban
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,
és
a SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, a továbbiakban: Svájc,
a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,
FELISMERVE a környezetvédelmi problémák határokon átívelő jellegét és a fokozott nemzetközi együttműködés fontosságát a környezetvédelem területén,
FIGYELEMMEL a legutóbb a 933/1999/EK és az 1641/2003/EK tanácsi rendeletekkel módosított, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletre,
FIGYELEMMEL arra, hogy az Európai Közösség által kötött kétoldalú megállapodások az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat tevékenységét már egyéb európai országokra is kiterjesztették,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. cikk
Svájc teljes mértékben részt vesz az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, a továbbiakban: az ügynökségben, és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban (EIONET), és alkalmazza az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokat.
2. cikk
Svájc pénzügyi hozzájárulást nyújt az 1. cikkben említett tevékenységekhez (Ügynökség és EIONET), a következők szerint:
a) |
Az Ügynökség költségvetéséhez egy adott évre vonatkozó éves hozzájárulást a Közösség által a szóban forgó évben nyújtott anyagi támogatás alapján számítják ki, elosztva az Európai Közösség tagállamainak számával. |
b) |
Svájc pénzügyi hozzájárulásának további feltételeit a II. melléklet tartalmazza. |
3. cikk
Svájc szavazati jog nélkül teljes mértékben részt vesz az Ügynökség igazgatóságában, és bekapcsolódik az ügynökség tudományos bizottságának munkájába.
4. cikk
Svájc e megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül tájékoztatja az Ügynökséget a nemzeti információs hálózatainak fő alkotóelemeiről az I. mellékletben felsorolt jogi aktusoknak megfelelően.
5. cikk
Svájc a 4. cikkben említett intézmények közül, vagy a területén létesített más szervezetek közül külön kijelöl egy „országos tájékoztatási központot”, hogy az összehangolja és/vagy továbbítsa azokat az információkat, amelyeket országos szinten az Ügynökség és az EIONET részét képező intézmények vagy testületek részére kell szolgáltatni, beleértve a 6. cikkben említett témaközpontokat is.
6. cikk
Svájc a 4. cikkben meghatározott időszakon belül megjelölhet olyan, saját területén létesített intézményeket vagy más szervezeteket is, amelyek különösen alkalmasak az Ügynökséggel való együttműködésre bizonyos különös érdeklődésre számot tartó témákban. Egy így megjelölt intézménynek képesnek kell lennie megállapodást kötni az Ügynökséggel, hogy meghatározott feladatok esetében a hálózat témaközpontjaként működhessen. Ezek a központok együttműködnek a hálózat részét képező más intézményekkel.
7. cikk
A 4., 5. és 6. cikkben említett információk beérkezésétől számított hat hónapon belül az Ügynökség igazgatósága felülvizsgálja a hálózat fő elemeit Svájc részvételének figyelembevételéhez.
8. cikk
Svájcnak – a titoktartási szabályokra is figyelemmel – adatokat kell szolgáltatnia az Ügynökség munkaprogramjában meghatározott kötelezettségek és gyakorlat szerint.
9. cikk
Az Ügynökség a Svájc által kijelölt azon intézményekkel vagy testületekkel, amelyek a 4, 5. és 6. cikkben említett módon a hálózat részét képezik, megállapodhat a szükséges intézkedésekről, különösen szerződésekről, azoknak a feladatoknak a sikeres végrehajtása érdekében, amelyekkel esetleg megbízza őket.
10. cikk
Az Ügynökség részére szolgáltatott vagy az Ügynökségtől származó környezetvédelmi adatok közzétehetők, és azokat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni, feltéve, hogy a titkos információk ugyanolyan mértékű védelmet élveznek Svájcban, mint a Közösségen belül.
11. cikk
Az Ügynökség Svájcban jogi személyiséggel rendelkezik. Az Ügynökség Romániában a helyi törvények által jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel és cselekvőképességgel bír.
12. cikk
Svájc alkalmazza az Ügynökségre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet, amelyet az e megállapodás III. melléklete tartalmaz.
13. cikk
Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló, 1968. február 28-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet 12. cikke (2) bekezdése a) pontjától eltérően Svájc teljes állampolgári jogokat élvező állampolgárait az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéses viszonyban alkalmazhatja.
14. cikk
A Közösség által Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó, az Ügynökség vagy az EIONET tevékenységeiben résztvevőket érintő rendelkezéseket a IV. melléklet tartalmazza.
15. cikk
A Szerződő Felek az e megállapodásból fakadó kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges minden általános és sajátos intézkedést meghoznak. Gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban kitűzött célok teljesüljenek.
16. cikk
(1) A Szerződő Felek képviselőiből álló vegyesbizottság biztosítja a Megállapodás megfelelő alkalmazását. A vegyesbizottság a Szerződő Felek valamelyikének kérésére ülésezik.
(2) A vegyesbizottságban megbeszélést folytatnak a 1210/90/EGK rendeletet vagy az e megállapodásban említett bármely más szabályt módosító új közösségi jogszabályokról, beleértve, ha helyénvaló, az e megállapodás 2. cikkében és II. mellékletében meghatározott pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó bármilyen várható kihatást is.
(3) A Szerződő Felek saját belső eljárásaival összhangban a vegyesbizottság az e megállapodás mellékleteit módosító határozatot fogadhat el, vagy határozhat bármely más intézkedés meghozataláról, hogy biztosítsa a megállapodás érvényesülését.
(4) A vegyesbizottság kölcsönös megegyezés alapján jár el.
17. cikk
E megállapodás mellékletei az e megállapodáshoz csatolt függelékekkel együtt e megállapodás szerves részét képezik.
18. cikk
Ez a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Svájc területén.
19. cikk
Ezt a megállapodást határozatlan időre kötötték.. Bármely Szerződő Fél felmondhatja ezt a megállapodást a másik Szerződő Félhez intézett értesítés útján. Ez a megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.
20. cikk
Ezt a megállapodást a Szerződő Feleknek a belső rendelkezéseikkel összhangban jóvá kell hagyniuk. A megállapodás azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amely napon a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges eljárásokat befejezéséről.
21. cikk
(1) Ez a megállapodás két-két példányban készült, angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, portugál, olasz, spanyol, svéd, szlovák és szlovén, és nyelven, amelyek szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
(2) A máltai nyelvi változatot a Szerződő Felek levélváltás útján hitelesítik. Ez a szöveg a fenti nyelveken készült szövegekkel megegyezően hiteles.
A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak e megállapodást alább kézjegyükkel látták el.
Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri
Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részéről
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spoločenstvo
za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
Pour la Confédération suisse
Per la Confederazione svizzera
I. MELLÉKLET
Alkalmazandó jogi aktusok
Ahol az e mellékletben meghatározott jogi aktusok az Európai Közösség tagállamaira való hivatkozást vagy az utóbbiakhoz való kapcsolódási követelményt tartalmaznak, ezeket a hivatkozásokat e megállapodás alkalmazásában Svájcra, vagy a Svájchoz való kapcsolódási követelményre is alkalmazni kell.
— |
A Tanács 1990. május 7-i 1210/90/EGK rendelete az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról (HL L 120., 1990.5.11., 1. o.), amelyet módosította:
|
II. MELLÉKLET
Svájc pénzügyi hozzájárulása az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez
1. |
Svájcnak az Ügynökség költségvetéséhez egy adott évre vonatkozó éves hozzájárulását a Közösség által a szóban forgó évben nyújtott anyagi támogatás alapján számítják ki, elosztva az Európai Unió tagállamainak számával. |
2. |
Svájc hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi rendelet szerint kezelik. |
3. |
A svájci képviselőknek és szakértőknek az Ügynökség tevékenységében való részvétele vagy az Ügynökség munkaprogramjának végrehajtásáról folytatott megbeszéléseivel kapcsolatban felmerülő utazási költségeit és napidíját az Ügynökség az Európai Unió tagállamaira jelenleg hatályban lévő eljárás szerint, ugyanolyan alapon téríti meg. |
4. |
Az e megállapodás hatályba lépését követően és minden egyes ezt követő év elején az Európai Közösségek Bizottsága, a továbbiakban a Bizottság, az e megállapodás alapján fizetendő hozzájárulásnak megfelelő fizetési felhívást küld Svájcnak. Részvételének első naptári évében Svájc a részvétele napjától az év végéig arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulást e megállapodás szerint számítják ki. A hozzájárulást euróban fejezik ki, és a Bizottság euróban vezetett bankszámlájára utalják át. |
5. |
Svájc a hozzájárulását a fizetési felhívás szerint fizeti be május 1-jéig, feltéve, hogy a Bizottság a fizetési felhívást április 1-jéig elküldte, de legkésőbb 30 nappal a fizetési felhívás elküldését követően. Bármilyen késedelem a hozzájárulás befizetésében azt eredményezi, hogy Svájc a lejárat napjától fennmaradó kinnlévőségre kamatot fizet. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveletiért alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal. |
III. MELLÉKLET
Jegyzőkönyv az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak:
I. FEJEZET
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI
1. cikk
A Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól.
A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.
2. cikk
A Közösségek irattárai sérthetetlenek.
3. cikk
A Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.
A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli versenyt torzító hatással.
Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.
4. cikk
A Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.
A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.
5. cikk
Európai Szén- és Acélközösség bármilyen devizát tarthat és bármilyen devizaszámlát kezelhet.
II. FEJEZET
KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER
6. cikk
A Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.
A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.
7. cikk
1. A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.
A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.
2. Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett úti okmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI
8. cikk
Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.
Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:
a) |
saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők; |
b) |
a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői. |
9. cikk
A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.
10. cikk
Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:
a) |
saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
b) |
a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. |
A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.
Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.
IV. FEJEZET
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZTVEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK
11. cikk
A közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.
Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.
V. FEJEZET
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI
12. cikk
Az egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:
a) |
a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket; |
b) |
házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá; |
c) |
a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik; |
d) |
az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják; |
e) |
vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően. |
13. cikk
A Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és juttatások után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.
A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és juttatások tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.
14. cikk
A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek külön kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.
Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.
E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.
15. cikk
A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.
16. cikk
A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.
Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.
VI. FEJEZET
A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI
17. cikk
Az a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országoknak a Közösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.
VII. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
18. cikk
A Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.
Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.
19. cikk
A közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.
20. cikk
A 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.
21. cikk
A 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, ügyészeire, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira, továbbá az Elsőfokú Bíróság tagjaira és hivatalvezetőjére; ez a rendelkezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.
22. cikk
Ezt a jegyzőkönyvet továbbá – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.
Az Európai Beruházási Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.
23. cikk
Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.
Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.
A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az Európai Monetáris Intézet megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.
Kelt Brüsszelben, az ezerkilencszázhatvanötödik év április havának nyolcadik napján.
IV. MELLÉKLET
Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az EIONET tevékenységének svájci résztvevőire vonatkozó pénzügyi ellenőrzés
1. cikk
Közvetlen kapcsolattartás
Az Ügynökség és a Bizottság közvetlenül tart kapcsolatot minden Svájcban lakóhellyel rendelkező, illetve ott letelepedett személlyel vagy szervezettel, aki vagy amely az Ügynökség vagy az EIONET tevékenységében szerződéses jogviszony alapján vesz részt, vagy részt vesz az Ügynökség programjában, vagy aki kifizetésben részesült az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből, illetve alvállalkozó. E személyek közvetlenül juttatnak el az Ügynökségnek vagy a Bizottságnak minden vonatkozó információt és dokumentumot, amelynek eljuttatását az e megállapodásban említett szabályok, illetve az ezek alapján megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve meghozott határozatok írják elő.
2. cikk
Ellenőrzések
(1) A 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel és az Ügynökség Igazgatótanácsa által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi szabályzattal összhangban, a 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet rendelkezéseinek illetve az e megállapodásban említett egyéb szabályoknak megfelelően Svájcban letelepedett kedvezményezettekkel kötött megállapodások és szerződések, valamint a rájuk vonatkozó határozatok rendelkezhetnek arról, hogy az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, vagy az általuk megbízott egyéb személyek tudományos, pénzügyi, technológiai vagy más ellenőrzést végezzenek bármely időpontban e kedvezményezetteknél vagy ezek alvállalkozóinál.
(2) Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselőinek, vagy az általuk megbízott személyeknek az ellenőrzés elvégzése érdekében megfelelő bejutást kell biztosítani részükre a telephelyekre és munkahelyekre, valamint hozzá kell férniük a dokumentumokhoz és minden szükséges információhoz, ideértve az elektronikusan tárolt információkat is. Az e megállapodásban említett szabályok végrehajtására megkötött szerződésekben és megállapodásokban erről a hozzáférési jogról kifejezetten rendelkezni kell.
(3) Az Európai Közösség Számvevőszékét ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.
(4) Az ellenőrzésekre e megállapodás lejártát követő öt éven belül, illetve a szerződésekben, megállapodásokban és a meghozott határozatokban megállapított időpontokban kerülhet sor.
(5) A svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt előzetesen tájékoztatni kell a Svájc területén lefolytatandó ellenőrzésekről. Ez a tájékoztatás nem jogi előfeltétele ezen ellenőrzések elvégzésének.
3. cikk
Helyszíni ellenőrzések
(1) E megállapodás keretében a Bizottság (OLAF) jogosult helyszíni ellenőrzéseket végezni Svájc területén a Tanács 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletében meghatározott feltételek mellett.
(2) A helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság készíti elő és hajtja végre szoros együttműködésben a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatallal, vagy a Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által kijelölt illetékes svájci hatóságokkal, amelyeket kellő időben tájékoztatnak az ellenőrzések tárgyáról, céljáról és jogalapjáról, annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. E célból az illetékes svájci hatóságok megbízottai részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken.
(3) Az érintett svájci hatóságok kérése alapján a helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság az ő bevonásukkal, közösen folytatja le.
(4) Amennyiben a program résztvevői ellenzik a helyszíni ellenőrzést vagy a vizsgálatot, a svájci hatóságok a nemzeti rendelkezésekkel összhangban biztosítják a Bizottság ellenőrei részére a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásához szükséges segítséget.
(5) A Bizottság a lehető korábban tájékoztatja a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt, minden olyan tényről vagy gyanúról, amely helyszíni ellenőrzésének lefolytatása során észlelt szabálytalansággal kapcsolatban a tudomására jutott. A Bizottság mindenképpen köteles tájékoztatni a fent említett hatóságot az ellenőrzések eredményeiről.
4. cikk
Tájékoztatás, konzultáció
(1) E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.
(2) Az illetékes svájci hatóságok késedelem nélkül értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot minden olyan tényről vagy gyanúról, amely az e megállapodásban említett szabályok alkalmazásában kötött szerződések vagy megállapodásokkal kapcsolatos szabálytalansággal kapcsolatban a tudomásukra jutott.
5. cikk
Titoktartás
E melléklet keretében bármilyen formában átadott vagy kapott információ, szakmai titoknak minősül, és a svájci és közösségi jogszabályok által az ilyen információknak biztosított védelemben részesül. Ezek az információk csak azoknak a személyeknek adhatók ki, akiknek a közösségi intézményeknél, a tagállamokban vagy Svájcban, tisztségüknél fogva, ismerniük kell azokat, és tilos azokat a Szerződő Felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosításán kívüli egyéb célra felhasználni.
6. cikk
Igazgatási intézkedések és joghátrányok
A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül, az Ügynökség és a Bizottság, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a védelméről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet és a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletek, valamint az 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.
7. cikk
Behajtás, végrehajtás
Az Ügynökség vagy a Bizottság által meghozott, e megállapodás hatálya alá tartozó olyan határozatokat, amelyek az államoktól különböző személyekre vagyoni kötelezettséget rónak, Svájcban végre kell hajtani. A végrehajtási záradékot, a határozat hitelességének ellenőrzése melletti más egyéb feltétel nélkül, a svájci kormány által kijelölt hatóság jegyzi fel, és erről értesíti az Ügynökséget és a Bizottságot. A végrehajtást a svájci eljárási jog szabályai szerint kell lefolytatni. A végrehajtási határozat jogszerűségének vizsgálata az Európai Közösségek Bírósága hatásköre.
Az Európai Közösségek Bíróságának választottbírósági kikötés alapján hozott ítéletei azonos feltételek mellett végrehajthatóak.