EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32004H0741
2004/741/EC: Council Recommendation of 14 October 2004 on the implementation of Member States' employment policies
2004/741/EK: A Tanács ajánlása (2004. október 14.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásáról
2004/741/EK: A Tanács ajánlása (2004. október 14.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásáról
HL L 326., 2004.10.29, p. 47–63
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
HL L 153M., 2006.6.7, p. 49–65
(MT)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Replacement | 32003H0579 | 14/10/2004 |
29.10.2004 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 326/47 |
A TANÁCS AJÁNLÁSA
(2004. október 14.)
a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásáról
(2004/741/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 128. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság ajánlására,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
mivel:
(1) |
Az európai foglalkoztatási stratégia vezető szerepet játszik a lisszaboni stratégia foglalkoztatással és munkaerőpiaccal kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításában. A lisszaboni folyamat sikeres végrehajtása érdekében a tagállamok foglalkoztatáspolitikájának – kiegyensúlyozott módon – erősítenie kell a teljes foglalkoztatottság három egymást kiegészítő és kölcsönösen támogató célkitűzését, a munkavégzés minőségét és termelékenységét, a társadalmi kohéziót és a beilleszkedést. Ezeknek a célkitűzé-seknek a megvalósítása további strukturális reformokat tesz szükségessé tíz kulcsfontosságú, különösen kiemelt területen, és megkívánja a kormányzati munka javítását. |
(2) |
Az európai foglalkoztatási stratégia 2003-as reformja a hangsúlyt a foglalkoztatási iránymutatásokban ajánlott politikák középtávú jellegére és teljes körű végrehajtásának fontosságára helyezi. A foglalkoztatási iránymutatásokat teljes egészében csak háromévente kell felülvizsgálni, míg a közbenső években frissítésük szigorúan korlátozott keretek között marad. |
(3) |
A Tanács a 2004/740/EK határozattal (1) módosítás nélkül fogadta el a tagállamok 2004. évi foglalkoztatási iránymutatásait a 2004-es évre vonatkozóan. |
(4) |
A Tanács 2003. július 22-én ajánlást (2) fogadott el a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásáról. A tagállamok foglalkoztatáspolitikai nemzeti cselekvési tervei, amelyeket a 2003–2004-es közös foglalkoztatási jelentés tartalmaz, a vizsgálat során azt mutatták, hogy a tagállamok és a szociális partnerek korlátozott mértékben adtak választ a Tanácsnak erre az ajánlására. |
(5) |
Az Európai Foglalkoztatási Munkacsoport ajánlása szerint az EU-nak erőteljesebb ajánlásokat kellene küldeni a tagállamok részére. Elsőbbséget kell, hogy élvezzen a munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása; a munkaerőpiacra történő belépés és ott maradás vonzóbbá tétele mind több ember számára, hogy a munka mindenkinek reális lehetőséggé váljon; a humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés; és a reformok hatékony bevezetésének biztosítása a kormányzati munka javítása révén. A Tanács és a Bizottság osztja ezt az értékelést, és az Európai Foglalkoztatási Munkacsoport jelentésének politikai üzenetét beépítette a közös foglalkoztatási jelentésbe. |
(6) |
Az iránymutatások végrehajtásának elemzése és a Tanács 2003-as, a közös foglalkoztatási jelentésben foglalt ajánlásai, továbbá az Európai Foglalkoztatási Munkacsoport jelentésének általános és az egyes országokra vonatkozó politikai összefoglalói képezik az EU 2004-es nemzeti foglalkoztatáspolitikai ajánlásainak alapját. |
(7) |
A foglalkoztatási iránymutatások a csatlakozás időpontjától kötelezik az új tagállamokat. Az elmúlt néhány évben minden új tagállam jelentést készített a közös értékelési dokumentumok (JAP) végrehajtásáról, melyek hivatkozást tartalmaznak a foglalkoztatási iránymutatásokra vonatkozóan. Gazdaságuk folyamatban levő szerkezetátalakításának sikeres folytatása érdekében, a legtöbb új tagállamnak, a szociális partnerekkel közösen további erőfeszítéseket kell tennie foglalkoztatáspolitikájának modernizálása érdekében. Ugyanolyan alapvető jelentőségű az új egyensúlyi állapot kialakítása a rugalmasság és biztonság között, a megnövekedett foglalkoztatáspolitikai részvétel és a befektetés a humán tőkébe az élethosszig tartó tanulás révén, mint a munkaerő egészségi állapotának javítására irányuló szükséglet. A szociális partnerség és a hatóságok adminisztratív kapacitásának jelentős javítása még mindig kulcsfontosságú kérdés a legtöbb tagállamban annak érdekében, hogy teljes mértékben végre lehessen hajtani, és hatékonyan fel lehessen használni az Európai Szociális Alap támogatását, a humán tőkébe való befektetés és az élethosszig tartó tanulás fő anyagi eszközét. |
(8) |
Az Európai Foglalkoztatási Munkacsoport jelentésének az egyes országokra vonatkozó összefoglalói teljes mértékben megegyeznek a JAP végrehajtási jelentés vizsgálati eredményeivel, és útmutatóként használhatók a foglalkoztatási iránymutatások végrehajtásához az új tagállamokban, |
AJÁNLJA, hogy a tagállamok cselekedjenek a mellékletben kifejezetten rájuk meghatározottaknak megfelelően. Ez az ajánlás a 2003. július 22-i tanácsi ajánlás helyébe lép.
Kelt Luxembourgban, 2004. október 14-én.
a Tanács Nevében
az Elnök
P. VAN GEEL
(1) Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) 45 oldalát.
(2) HL L 197., 2003.8.5., 22. o.
MELLÉKLET
AZ EGYES ORSZÁGOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK ÉS KIEMELT TERÜLETEK
A legfontosabb, megoldásra váró kérdés a több és jobb munkahely megteremtése. Az átfogó foglalkoztatási stratégia tükrében, az Európai Tanács tavaszi ülése során kiemelte, hogy a tagállamoknak sürgősen oda kell figyelniük négy meghatározott kihívásra: alkalmazkodóképesség, több munkavállaló vonzása a munkaerőpiacra, a foglalkoztatás minőségének javítása és a befektetés a humán tőkébe. Az Európai Tanács azt is hangsúlyozta, hogy a változások támogatásának és elősegítésének a kormányokon túl kell nyúlnia. A támogatás megteremtéséhez az Európai Tanács felszólította a tagállamokat, hogy építsenek ki reformpartnerségeket, amelybe bevonják a szociális partnereket, a civil társadalmat és a hatóságokat, a nemzeti jogszabályokkal és hagyományokkal összhangban.
A Foglalkoztatási Munkacsoport értékelését és a közös foglalkoztatási jelentésben foglalt iránymutatások és 2003-as tanácsi ajánlások végrehajtását jóváhagyó Foglalkoztatási, Szociális Politikai, Egészség- és Fogyasztói Ügyi Tanács alapvető üzeneteiből kiderül, hogy a tagállamoknak és a szociális partnereknek haladéktalanul biztosítaniuk kell az alábbi területek elsőbbségét:
— |
a munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása, többek között a munkaerőpiacon a rugalmassággal kombinált biztonság elősegítésével; a munkahely biztonsága fogalmának modernizálásával és kiszélesítésével; a munkahelyteremtés maximalizálásával és a termelékenység növelésével, |
— |
mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára, többek között az aktív időskorra vonatkozó átfogó stratégiák kidolgozásával; a munkaerő-piaci részvétel növelését célzó politikák továbbfejlesztésével; az aktív munkaerőpiacra vonatkozó politikák megerősítésével, személyre szabott szolgáltatásokkal a munkát keresők részére; „legyen a munkavállalás jó üzlet” politikai irányvonalak követése mind pénzügyi, mind nem pénzügyi ösztönzőkkel, |
— |
a humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés, többek között a költségeknek és a felelősségnek a hatóságok, vállalatok és egyének közti megosztásával; a képzési kínálat kiszélesítésével, különösen a leginkább rászorultak, így az alacsony képzettségű és az idősebb munkavállalók számára, és |
— |
a reformok hatékony bevezetésének biztosítása a kormányzati munka javítása révén, többek között reformpartnerségek létrehozásával a szociális partnerek és a különböző befektetők támogatásának és részvételének mozgósítása érdekében; adott esetben olyan célok meghatározásával, amelyek az európai szinten kitűzötteket tükrözik, és biztosítják a közpénzek hatékony felhasználását; a nemzeti cselekvési tervek szerepének erősítésével, átláthatóságuk növelésével; az országspecifikus ajánlások szerepének megerősítésével, az egymástól tanulás hatékonyabbá tételével. |
E keretek között, az egyes országokra vonatkozó ajánlások és a kiemelt területek az alábbiak szerint kerülnek megállapításra:
AZ EGYES ORSZÁGOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK
BELGIUM
Az 1997 óta tartó pozitív trendek ellenére, Belgiumban a foglalkoztatás szintje jelentősen elmarad az EU átlagától, és messze van a lisszaboni célkitűzések teljesítésétől. Az idős munkavállalók foglalkoztatási rátája a 25 EU-tagállam között egyike a legalacsonyabbaknak. A nem állampolgárok foglalkoztatási szintje rendkívül alacsony. A munkanélküliség, a néhány év óta tartó folyamatos csökkenés után, újra elkezdett emelkedni. Stagnál a felnőttek részvétele az alap- és továbbképzésben.
A Foglalkoztatási Munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Belgiumban kiemelt területként kell kezelni az alábbiakat:
|
A munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
DÁNIA
Dánia foglalkoztatási szintje jóval a lisszaboni foglalkoztatási célkitűzések felett van, mind a nők, mind az idősek esetében. A nemrég észlelt növekedés ellenére, amely különösen az egyetemi végzettségűeket érintette és rontotta a tartós munkanélküliség terén fennálló helyzetet, a munkanélküliség viszonylag alacsony szinten van. Mivel a magas foglalkoztatottsági szint adott, Dánia számára kulcskérdés, hogy a munkaerő megfelelő utánpótlását hosszabb távon is biztosítani tudja.
A Foglalkoztatási Munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Dániában kiemelt területként kell kezelni az alábbiakat:
|
A munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
NÉMETORSZÁG
A németországi foglalkoztatási ráta az EU-átlag felett van, de még mindig messze elmaradva a lisszaboni célkitűzésektől. Az idős munkavállalók foglalkoztatási rátája is alacsony. A nők foglalkoztatási rátája meghaladja az EU-átlagot, de stagnál. Míg a teljesítmény régióról régióra változik, átlagosan a német munkaerőpiacra kedvezően hatott az EU gazdasági növekedése 1997 és 2000 között. Az azt követő években a foglalkoztatottság csökkent és megnőtt a munkanélküliség. A munkanélküliség és különösen a tartós munkanélküliség változatlanul az egyik legmagasabb az EU-ban. Változatlanul jelentős regionális különbségek vannak az ország keleti és nyugati részei között.
A Foglalkoztatási Munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Németországban kiemelt területként kell kezelni az alábbiakat:
|
A munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
GÖRÖGORSZÁG
Bár a munkahelyteremtés az utóbbi időben kissé növekedett, Görögországban a foglalkoztatási ráta még mindig az egyik legalacsonyabb az EU-ban, különösen a nők esetében, a munkanélküliség viszont csökkent, de még mindig nagyarányú. Jelentős a feketemunka. A munka termelékenysége igen megnőtt, ezzel együtt azonban alacsony szinten maradt. A felnőttképzésben való részvétel is különösen alacsony szinten maradt, főleg azért, mert az aktív korú népesség iskolai végzettségi szintje alacsony. Az utóbbi években a megnövekedett bevándorlás szolgáltatta a munkaerő-utánpótlás forrását.
A Foglalkoztatási Munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Görögországban kiemelt területként kell kezelni az alábbiakat:
|
A munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
SPANYOLORSZÁG
1997 és 2002 között Spanyolországban nőtt a legnagyobb mértékben a tagállamok között a foglalkoztatási ráta és csökkent a legnagyobb mértékben a munkanélküliségi ráta. Mindazonáltal, a munkanélküliség magasan az EU-átlag felett van, egyidejűleg a foglalkoztatási ráta jócskán alatta marad. Mivel az egyes régiók között nagyok a teljesítménykülönbségek, elsőbbséget élveznek a regionális egyenlőtlenségek megszüntetését célzó intézkedések. A női munkavállalás és az idősebb munkavállalók aránya különösen alacsony szinten mozog. Ezenfelül a népesség rendkívül magas hányada (kb. az összes munkavállaló egyharmada) határozott időre szóló munkaszerződéssel áll alkalmazásban. A munka termelékenysége alacsony szinten marad. Az iskolai végzettség általános szintje és az idősek részvétele az átképzésben rendkívül alacsony. Újabban a megnövekedett bevándorlás járul hozzá a munkaerő-utánpótláshoz.
A Foglalkoztatási Munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban kiemelt területként kell kezelni az alábbiakat:
|
A munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
FRANCIAORSZÁG
Franciaországban az átlagos foglalkoztatottsági ráta aránya az EU-átlag alatt van. Az idősebb munkavállalók (55–64) foglalkoztatottsági aránya az egyik legalacsonyabb az EU-n belül. A munkanélküliség jelentősen esett 1997 és 2000 között, de újra nőtt a gazdasági recesszióval párhuzamosan. A munkanélküliségi mutató változatlanul az EU-ban a legmagasabbak között van, és különösen magas a fiatalok (15–24) körében. A nem francia állampolgárok foglalkoztatottsági rátája rendkívül alacsony, különösen a nők esetében. A határozott időre szóló munkaszerződések aránya továbbra is meghaladja az EU15-ök átlagát, míg a felnőttek részvétele az alap- és továbbképzésben éppen az átlag alatt marad.
A Foglalkoztatási Munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Franciaországban kiemelt területként kell kezelni az alábbiakat:
|
A munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
ÍRORSZÁG
Írország igen figyelemreméltó haladást ért el 1997 óta a foglalkoztatottság és a termelékenység területén. A teljes foglalkoztatottsági mutató 56,1 %-ról 65,3 %-ra nőtt, miközben a munkanélküliségi ráta majdnem kétharmadával csökkent és a tartós munkanélküliségi ráta 5,6 %-ról 1,3 %-ra zuhant. Javult a nők részesedése a munkaerőpiacon, de még mindig jelentős a szakadék a nők és férfiak foglalkoztatottsági mutatói között, ugyancsak nagyobb a szakadék a fizetések nemek szerinti eloszlása területén is. A munkaerőhiány még mindig probléma, bár enyhült a megnövekedett bevándorlás révén. Írország sikerében szignifikáns elem a nagy vonzereje és felvevőkapacitása a közvetlen külföldi beruházások vonatkozásában. Szociális partnerkapcsolatai, adórendszere, a jó szabályozási környezet és emberitőke-beruházásai tartoznak még a főbb tényezők közé.
A Foglalkoztatási Munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Írországban kiemelt területként kell kezelni az alábbiakat:
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
OLASZORSZÁG
A gyenge gazdasági teljesítmény ellenére a foglalkoztatottság növekedése továbbra is pozitív, és igazolja az 1997 óta bevezetett jó irányú változtatásokat. Ennek ellenére, a foglalkoztatottsági mutató változatlanul az egyik legalacsonyabb az EU-ban. A nők részvétele és az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátája ugyancsak az egyik legalacsonyabb az EU25-ök között. A munkanélküliség csökkent az elmúlt időszakban, de még mindig az EU15-ök átlaga felett maradt. A munkanélküliség Észak- és Közép-Olaszországban kb. 5 %-os, ugyanakkor délen 18 %, jelezve, hogy a legfontosabb tennivaló a régiók közti aránytalanságok megszüntetése. A feketemunka még mindig rendkívül jelentős mértékű, még akkor is, ha 700 000 bevándorló dolgozik legális körülmények között. Az átlagos iskolai végzettség és az átképzésben való részvétel továbbra is rendkívül alacsony.
A Foglalkoztatási Munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Olaszországban kiemelt területként kell kezelni az alábbiakat:
|
A munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
LUXEMBURG
Luxemburgban a munkanélküliségi ráta közel van az EU átlagához, de még mindig alacsonyabb, mint az EU által megcélzott érték. A munkanélküliség továbbra is alacsony, és a tartósan munkanélküliek aránya az egyik legalacsonyabb az EU-ban.
Mindazonáltal, az 1990-es évek végének gazdasági fellendülése nem növelte meg túlságosan a foglalkoztatottsági mutatókat. Az új munkahelyeket ingázók és nők foglalták el, ugyanakkor az idősebbek foglalkoztatottsága igen alacsony szinten maradt. Az oktatásban és képzésben való részvétel az EU15-ök átlaga alatt marad.
A foglalkoztatási munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Luxemburgnak kiemelt területként kell kezelnie az alábbiakat:
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
HOLLANDIA
Miközben a női és férfi foglalkoztatási ráta messze felülmúlta a lisszaboni célkitűzéseket, a bevándorlók foglalkoztatási aránya alacsony maradt. A munkaerőpiacot a részmunkaidős munkavégzés kivételesen magas szintje jellemzi (a munkaerő mintegy 44 %-át érinti), és igen magas a fogyatékossági juttatásokban részesülők száma is. Az idősebb munkavállalók foglalkoztatási aránya meghaladja az EU-átlagot, de még messze az EU-célkitűzések alatt marad.
A munkanélküliség jelentősen nőtt 2001 óta, bár még mindig az egyik legalacsonyabb az EU-n belül. 2003 őszén a kormány és a szociális partnerek aláírtak egy megállapodást, amely, egyebek között, befagyasztja a béreket 2004–2005-ben.
A foglalkoztatási munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Hollandiának kiemelt területként kell kezelnie az alábbiakat:
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
AUSZTRIA
Ausztria magas foglalkoztatási szintet ért el, viszonylag magas női foglalkoztatási szint mellett, összhangban a lisszaboni célkitűzésekkel. A munkanélküliség az EU-n belül a legalacsonyabbak között van. A szociális partnerség fontos szerepet játszik a munkaszervezés modernizálásában, a munkajogi szabályok javításában és a kielégítő bérfejlesztésben. Különösen alacsony azonban az idősebb munkavállalók foglalkoztatási szintje. A foglalkoztatási szint növekedése lelassult, és a munkanélküliség növekedni kezdett. A felnőttkorúak részvétele az oktatásban és a képzésben az EU-átlag alatt marad. A nemek között a díjazás tekintetében fennálló különbségek változatlanul a legnagyobbak közé tartoznak az EU-ban.
A foglalkoztatási munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Ausztriának kiemelt területként kell kezelnie az alábbiakat:
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
PORTUGÁLIA
Portugália közel áll a teljes foglalkoztatás elérésének lisszaboni célkitűzéséhez, a nők és idősebbek foglalkoztatása terén a célkitűzéseket kissé meg is haladja. A jelenlegi gazdasági recesszió a munkanélküliség növekedéséhez vezetett, bár továbbra is alacsony szinten maradt az EU-hoz viszonyítva. A termelékenység szintje, az általános iskolai végzettség szintje és a képzéshez hozzájutás változatlanul rendkívül alacsony. Ezenkívül, a népesség jelentős hányadát (több mint 20 %-át) határozott időtartamú szerződésekkel foglalkoztatják. Az utóbbi években az erősödő bevándorlás adja a munkaerő-utánpótlás egy részét.
A foglalkoztatási munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Portugáliának kiemelt területként kell kezelnie az alábbiakat:
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
FINNORSZÁG
Finnország közel áll a teljes foglalkoztatás célkitűzésének eléréséhez, és a nők esetében meg is haladta ezt a célkitűzést. Nagyarányú növekedést ért el az idősebb munkavállalók foglalkoztatásában az elmúlt évtizedben, és az idősebb munkavállalók vonatkozásában megközelítette az EU célkitűzéseit. A munkanélküliségi arány az EU-átlag felett van, és különösen magas a fiatalok körében.
A foglalkoztatási munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Finnországnak kiemelt területként kell kezelnie az alábbiakat:
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
SVÉDORSZÁG
Svédország az EU valamennyi foglalkoztatáspolitikai célkitűzését meghaladta, beleértve a női és idősebb munkavállalók foglalkoztatására vonatkozókat. A teljes munkanélküliségi arány kb. 5 %. Erőfeszítéseket kell tenni a munkaerő-utánpótlási feszültségek elkerülésére. Az időskorú népességre figyelemmel, fenn kell tartani a munkaerő-utánpótlást a bevándorlók, a fiatalok és a tartósan betegek nyújtotta potenciális munkaerőforrások kihasználásával, a munkavállalási ösztönzők javításával.
A foglalkoztatási munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy Svédországnak kiemelt területként kell kezelnie az alábbiakat:
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
Az Egyesült Királyság az EU valamennyi foglalkoztatáspolitikai célkitűzését meghaladta, beleértve a nők és idősebb munkavállalók foglalkoztatására vonatkozókat is. A globális gazdasági recesszió ellenére, a munkanélküliségi arány meglehetősen stabil maradt, és a munkanélküliség szintje lényegesen az EU-átlag alatt van. Mindazonáltal a gazdasági inaktivitás koncentrációja, kisebb mértékű munkanélküliség változatlanul megmaradt egyes közösségekben és egyes csoportok körében. A termelékenység szintje, különösen a ledolgozott órák számát tekintve, továbbra is viszonylag alacsony. Ez részben az alacsony képzettségűek – beleértve a nem megfelelő alapképzettségűeket – munkaerőn belüli túlsúlyának következménye. A nemek közötti, a díjazás tekintetében fennálló különbség itt a legnagyobb az EU-ban.
A foglalkoztatási munkacsoport értékelése és a közös foglalkoztatási jelentés elemzése az EU-irányelvek és a Tanács 2003-as ajánlásainak végrehajtásáról arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyságnak kiemelt területként kell kezelnie az alábbiakat:
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
AZ ÚJ TAGÁLLAMOK PRIORITÁSAI
CIPRUS
Cipruson a foglalkoztatási ráta messze az EU15-ök átlaga felett van, és a munkanélküliségi arány is alacsony. A külföldi, gyakran csak idénymunkát vállalók aránya jelentősen megnőtt a munkaerő-piaci szükségletek hatására.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
CSEH KÖZTÁRSASÁG
A Cseh Köztársaságban a foglalkoztatási arány kissé az EU15-ök átlaga felett van. A munkanélküliség az EU15-ök átlaga körül van, de lassan növekedett az 1990-es évek közepe óta. Az idősebb munkavállalók munkanélküliségi mutatója közel van az EU-átlaghoz, de alacsony, különösen a nők esetében, mivel államilag kötelező korai nyugdíjkorhatárt állapítottak meg. Nagyon jelentősek a regionális különbségek.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
ÉSZTORSZÁG
Észtországban a foglalkoztatottsági mutató kissé az EU15-ök átlaga alatt marad. A munkanélküliségi ráta csökkent az évek során, de még mindig magasabb, mint az EU-átlag. Ezenfelül a tartósan munkanélküliek száma is nagy. Várhatóan Észtországot érinti a legsúlyosabban a demográfiai változások miatt a munkaképes lakosság létszámának csökkenése.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
MAGYARORSZÁG
Magyarországon a foglalkoztatás szintje alacsony, különösen az alacsony képzettségűek, a hátrányos helyzetűek, a nők és az idősebb munkavállalók tekintetében. Ugyanakkor a munkanélküliség jelentősen az EU15-ök átlaga alatt marad. Ez az alacsony részvételi aránnyal magyarázható, vagyis jelentős a munkaképes korú inaktív népesség. Jelentősek a munkaerő-piaci egyenlőtlenségek a „korszerű gazdaságot” összpontosító központi és nyugati régiók és az ország többi része között. A térségek és az ágazatok közötti mobilitás alacsony, az egyes szakmákban megnyilvánuló munkaerőhiány a szakképzett munkaerő hiányára, illetőleg az oktatási és képzési rendszereknek a munkaerő-piaci igények iránti reagálóképességének elégtelenségére utal.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka valós lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
LITVÁNIA
Litvániában a foglalkoztatottsági mutató kissé nőtt az utóbbi években, de még mindig jócskán alatta marad az EU15-ök átlagának. A munkanélküliségi mutató jelentősen csökkent, de még mindig magasan az EU-átlag felett van.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
LETTORSZÁG
Az erős gazdasági növekedés támogatásával, Lettországban a foglalkoztatottság meglehetősen erős ütemben nőtt az elmúlt két évben. Mindazonáltal, az általános foglalkoztatási arány az EU15-ök átlaga alatt marad. A munkanélküliség az EU15-ök átlaga felett maradt, regionális különbségekkel. Ugyanakkor Rigában munkaerőhiány van, főleg szakképzett munkásokban.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
MÁLTA
Máltán a foglalkoztatási arány különösen alacsony az EU15-ök átlagához viszonyítva. Az idősebb munkavállalók foglalkoztatottságának aránya még sokkal alacsonyabb. A nők foglalkoztatottsági aránya a legalacsonyabb az EU25-ök között: a munkaképes korú nőknek csak egyharmada áll munkaviszonyban. A munkanélküliség kissé nőtt az elmúlt két évben, de az EU15-ök átlaga alatt marad.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
LENGYELORSZÁG
Lengyelország foglalkoztatottsági mutatója az egyik legalacsonyabb az EU25-ök között. A munkaerőpiac szétzilálódott az elmúlt négy évben. A nők, idős munkavállalók, fiatalok és alacsony képzettségűek foglalkoztatottsági mutatója rendkívül alacsony. Kb. 20 %-os szintjével a munkanélküliségi ráta a gazdasági átalakulás kezdete óta a legmagasabb szinten van, és az EU25-ök között is a legmagasabb.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
SZLOVÉNIA
Szlovéniában a foglalkoztatottsági mutató kissé alatta van az EU15-ök átlagának, de különösen alacsony az idősebb munkavállalók esetében. A munkanélküliség messze alatta marad az EU-átlagnak.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|
SZLOVÁKIA
Szlovákia általános foglalkoztatási mutatója alacsony az EU15-ök átlagához képest. Bár csökken, de még mindig nagyon magas a munkanélküliség, és nagyon nagy benne a tartósan munkanélküliek részaránya. A nők foglalkoztatási mutatója alacsony, és emellett a fiatalok, az alacsony képzettségűek és az idősebb munkavállalók (főleg a nők) foglalkoztatási mutatója különösen alacsony. A regionális különbségek nagyok.
|
A munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének javítása
|
|
Mind több ember bevonása a munkaerőpiacra és a munka reális lehetőséggé tétele mindenki számára
|
|
A humán tőkébe és az élethosszig tartó tanulásba történő mind nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetés
|