EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02013R1408-20190314
Commission Regulation (EU) No 1408/2013 of 18 December 2013 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid in the agriculture sector
Consolidated text: A Bizottság 1408/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
A Bizottság 1408/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
02013R1408 — HU — 14.03.2019 — 001.001
Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül
A BIZOTTSÁG 1408/2013/EU RENDELETE (2013. december 18.) (HL L 352, 2013.12.24., 9. o) |
Módosította:
|
|
Hivatalos Lap |
||
Szám |
Oldal |
Dátum |
||
L 51I |
1 |
22.2.2019 |
A BIZOTTSÁG 1408/2013/EU RENDELETE
(2013. december 18.)
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
1. cikk
Hatály
(1) E rendelet a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak odaítélt támogatásokra vonatkozik a következők kivételével:
a) olyan támogatás, amelynek összege a piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre;
b) a harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott támogatás, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás;
c) az importáruval szemben belföldi áru használatához kötött támogatás.
(2) Amennyiben egy mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozás az 1407/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban is egyaránt tevékenységet végez, illetve az említett rendelet hatálya alá tartozó egyéb tevékenységeket folytat, az utóbbi ágazatok vagy tevékenységek vonatkozásában nyújtott támogatásokra az említett rendelet rendelkezései alkalmazandók, feltéve, hogy az érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy a mezőgazdasági termékek elsődleges termelése ne részesüljön az említett rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(3) Amennyiben egy mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozás a halászati és akvakultúra ágazatban is tevékenységet végez, az utóbbi tevékenységek vonatkozásában nyújtott támogatásokra a 875/2007/EK rendelet rendelkezései alkalmazandók, feltéve, hogy az érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy a mezőgazdasági termékek elsődleges termelése ne részesüljön az említett rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
2. cikk
Fogalommeghatározások
1. E rendelet alkalmazásában „mezőgazdasági termékek”: az EUMSZ I. mellékletében felsorolt termékek, a 104/2000/EK tanácsi rendelet ( 1 ) hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-termékek kivételével;
2. „egy és ugyanazon vállalkozás”: e rendelet alkalmazásában valamennyi olyan vállalkozás, amelyek között az alábbi kapcsolatok legalább egyike fennáll:
a) valamely vállalkozás rendelkezik egy másik vállalkozás részvényesei vagy tagjai szavazati jogának többségével;
b) valamely vállalkozás jogosult kinevezni vagy elmozdítani egy másik vállalkozás igazgatási-, irányítási- vagy felügyeleti testülete tagjainak többségét;
c) valamely vállalkozás jogosult meghatározó befolyást gyakorolni valamely másik vállalkozás felett az utóbbi vállalkozással kötött szerződés alapján vagy az annak alapító okiratában vagy társasági szerződésében meghatározott rendelkezésnek megfelelően;
d) valamely vállalkozás, amely részvényese vagy tagja egy másik vállalkozásnak, az adott vállalkozás egyéb részvényeseivel vagy tagjaival kötött megállapodás szerint egyedül ellenőrzi az említett vállalkozás részvényesei, illetve tagjai szavazati jogának többségét.
Az első albekezdés a)–d) pontjában említett kapcsolatok bármelyikével egy vagy több másik vállalkozáson keresztül rendelkező vállalkozásokat is egy és ugyanazon vállalkozásnak kell tekinteni.
3. E rendelet alkalmazásában „termékágazat”: az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 2 ) 1. cikke (2) bekezdésének a)–w) pontjában szereplő ágazat.
4. E rendelet alkalmazásában „ágazati korlát”: egy meghatározott termékágazatban megvalósított támogatási intézkedésekhez felhasználható maximális halmozott támogatási összeg, amely a csekély összegű támogatásra vonatkozóan a II. mellékletben tagállamonként meghatározott maximális érték 50 %-ának felel meg.
3. cikk
Csekély összegű támogatás
(1) Amennyiben a támogatási intézkedések megfelelnek az e rendeletben megállapított feltételeknek, azokat úgy kell tekinteni, hogy nem felelnek meg az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése valamennyi feltételének, és ezért nem tartoznak az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség hatálya alá.
(2) Bármely, három pénzügyi évet felölelő időszakban az egy és ugyanazon vállalkozás részére odaítélt csekély összegű támogatás összege tagállamonként nem haladhatja meg a 20 000 EUR-t.
(3) A mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak bármely, három pénzügyi évet felölelő időszakban nyújtott csekély összegű támogatások halmozott összege tagállamonként nem haladhatja meg az I. mellékletben meghatározott nemzeti korlátot.
(3a) A (2) és a (3) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az egy és ugyanazon vállalkozásnak nyújtott csekély összegű támogatás teljes összege bármely, három pénzügyi évet felölelő időszakban nem haladhatja meg a 25 000 EUR-t, és hogy a bármely, három pénzügyi évet felölelő időszakban nyújtott csekély összegű támogatás teljes halmozott összege nem haladhatja meg a II. mellékletben meghatározott nemzeti korlátot, az alábbi feltételek mellett:
a) a meghatározott termékágazatban bármely, három pénzügyi évet felölelő időszakban nyújtott támogatások teljes halmozott összege nem haladhatja meg a 2. cikk (4) bekezdésében meghatározott ágazati korlátot;
b) az adott tagállam a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően létrehozott egy nemzeti központi nyilvántartást.
(4) A csekély összegű támogatást akkor kell odaítéltnek tekinteni, amikor az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének a jogát a kedvezményezett vállalkozásra ruházzák, függetlenül a csekély összegű támogatás folyósításának időpontjától.
(5) A csekély összegű támogatás tekintetében a (2), a (3) és a (3a) bekezdésben meghatározott felső határ, valamint nemzeti és ágazati korlát a csekély összegű támogatás formájától és a kitűzött céltól függetlenül alkalmazandó, tekintet nélkül arra, hogy a tagállam által biztosított támogatást teljesen vagy részben uniós forrásokból finanszírozzák-e. A három pénzügyi évet felölelő időszakot az érintett tagállamban a vállalkozás által alkalmazott pénzügyi évekre hivatkozva kell meghatározni.
(6) A csekély összegű támogatás tekintetében a (2), a (3) és a (3a) bekezdésben meghatározott felső határ, valamint nemzeti és ágazati korlát esetében a támogatást készpénzben nyújtott, vissza nem térítendő támogatásként kell kifejezni. Minden felhasznált számadatnak bruttó, azaz adózás vagy egyéb levonás előtti összegnek kell lennie. Ha a támogatást vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, akkor a támogatás összege a bruttó támogatási egyenértékkel azonos.
A több részletben kifizetett támogatást a támogatás odaítélésének időpontjára számított jelenértékre kell diszkontálni. A diszkontálásra használt kamatláb a támogatás odaítélésekor érvényes diszkontráta.
(7) Amennyiben egy új csekély összegű támogatás nyújtása a (2), a (3) és a (3a) bekezdésben meghatározott felső határ, illetve nemzeti vagy ágazati korlát túllépését eredményezi, e rendelet nem alkalmazható egyik új támogatásra sem.
(8) Fúzió és felvásárlás esetén valamennyi, az egyesülő vállalkozásoknak nyújtott korábbi csekély összegű támogatást figyelembe kell venni annak meghatározásához, hogy bármely újabb – az új vagy a felvásárló vállalkozásnak nyújtandó – csekély összegű támogatás meghaladja-e a felső határt, illetve a nemzeti vagy az ágazati korlátot. A fúziót vagy felvásárlást megelőzően jogszerűen odaítélt csekély összegű támogatás a műveletet követően is jogszerű marad.
(9) Ha egy vállalkozás két vagy több külön vállalkozásra válik szét, a szétválást megelőzően nyújtott csekély összegű támogatást az eredetileg a támogatásban részesülő vállalkozásnak kell adni, amely elvben azonos azzal a vállalkozással, amely a csekély összegű támogatással támogatott tevékenységeket átvállalta. Ha erre nincs lehetőség, a csekély összegű támogatást saját tőkéjüknek – a szétválás tényleges időpontjában érvényes – könyv szerinti értéke alapján arányosan el kell osztani az új vállalkozások között.
4. cikk
A bruttó támogatási egyenérték kiszámítása
(1) E rendelet csak olyan támogatásokra alkalmazandó, amelyeknél előzetesen pontosan kiszámítható a bruttó támogatási egyenérték anélkül, hogy kockázatértékelést kellene végezni (a továbbiakban: átlátható támogatás).
(2) A vissza nem térítendő támogatásokból vagy kamattámogatásokból álló támogatás átlátható csekély összegű támogatásnak tekintendő.
(3) A hitelekből álló támogatást átlátható csekély összegű támogatásként kell kezelni, amennyiben:
a) a kedvezményezett se nem tartozik kollektív fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá, se nem felel meg a rá vonatkozó nemzeti jog azon feltételeinek, amelyek alapján hitelezői kérelmére kollektív fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá vonható lenne. Nagyvállalkozások esetében a vállalkozásnak legalább B- hitelminősítésnek megfelelő helyzetben kell lennie; és
b) a 3. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedések esetében legalább a hitel 50 %-ára biztosíték nyújt fedezetet, továbbá a hitel összege 100 000 EUR és lejárati ideje öt év, vagy a hitel összege 50 000 EUR és lejárati ideje tíz év, vagy a 3. cikk (3a) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedések esetében a hitel összege 125 000 EUR és lejárati ideje öt év, vagy a hitel összege 62 500 EUR és lejárati ideje tíz év; amennyiben a hitel összege a fentieknél alacsonyabb és/vagy amennyiben azt öt, illetve tíz évnél rövidebb időtartamra nyújtják, bruttó támogatási egyenértékét a csekély összegű támogatásra vonatkozóan a 3. cikk (2) vagy (3a) bekezdésében meghatározott felső határok arányos részeként kell kiszámítani; vagy
c) a bruttó támogatási egyenértéket a támogatás odaítélésekor érvényes referencia-kamatláb alapján számították ki.
(4) A tőkeinjekciókból álló támogatás csak akkor tekinthető átlátható csekély összegű támogatásnak, ha az állami tőkeinjekció teljes összege nem haladja meg a csekély összeg vonatkozó felső határát.
(5) A tulajdonviszonyt, illetve részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések formájában megvalósuló kockázatfinanszírozási intézkedésekből álló támogatás csak akkor tekinthető átlátható csekély összegű támogatásnak, ha az intézkedés egy és ugyanazon vállalkozásnak csupán az adott csekély összeg vonatkozó felső határáig nyújt tőkét.
(6) A kezességvállalásokból álló támogatást átlátható csekély összegű támogatásként kell kezelni, amennyiben:
a) a kedvezményezett se nem tartozik kollektív fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá, se nem felel meg a rá vonatkozó nemzeti jog azon feltételeinek, amelyek alapján hitelezői kérelmére kollektív fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá vonható lenne. Nagyvállalkozások esetében a vállalkozásnak legalább B- hitelminősítésnek megfelelő helyzetben kell lennie; és
b) a 3. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedések esetében a kezességvállalás nem haladja meg a hozzá kapcsolódó hitel 80 %-át, továbbá a garantált összeg 150 000 EUR és a kezességvállalás lejárati ideje öt év, vagy a garantált összeg 75 000 EUR és a kezességvállalás lejárati ideje tíz év, vagy a 3. cikk (3a) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedések esetében a kezességvállalás nem haladja meg a hozzá kapcsolódó hitel 80 %-át, továbbá a garantált összeg 187 500 EUR és a kezességvállalás lejárati ideje öt év, vagy a garantált összeg 93 750 EUR és a kezességvállalás lejárati ideje tíz év; amennyiben a garantált összeg ezeknél az összegeknél alacsonyabb és/vagy azt öt, illetve tíz évnél rövidebb időtartamra nyújtják, bruttó támogatási egyenértékét a csekély összegű támogatásra vonatkozóan a 3. cikk (2) vagy (3a) bekezdésében meghatározott felső határ arányos részeként kell kiszámítani; vagy
c) a bruttó támogatási egyenérték bizottsági közleményben meghatározott mentesülési díjak alapján került kiszámításra; vagy
d) a támogatás végrehajtását megelőzően
i. a kezességvállalás bruttó támogatási egyenértékének értékelésére használt módszert a Bizottságnak bejelentették egy az állami támogatásokra vonatkozó és az abban az időben hatályban levő más bizottsági rendelet alapján, és amely módszert a Bizottság a kezességvállalásokról szóló közleménnyel vagy azt felváltó valamely közleménnyel összhangban levőként elfogadott; és
ii. az elfogadott módszer kifejezetten olyan típusú kezességvállalásra és annak alapjául szolgáló olyan típusú műveletre vonatkozik, amelyről e rendelet alkalmazása szempontjából szó van.
(7) Az egyéb eszközökből álló támogatás átlátható csekély összegű támogatásnak minősül, amennyiben a szóban forgó eszköz biztosítja azt a korlátot, amely garantálja, hogy az alkalmazandó felső határt ne lépjék túl.
5. cikk
Támogatáshalmozás
(1) A mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az 1407/2013/EU rendelet (a csekély összegű támogatásokra vonatkozó általános rendelet) hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel e rendelet alapján nyújtott támogatások az 1407/2013/EU rendelet (a csekély összegű támogatásokra vonatkozó általános rendelet) 3. cikkének (2) bekezdésében rögzített alkalmazandó felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, hogy az érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön az 1407/2013/EU rendelet (a csekély összegű támogatásokra vonatkozó általános rendelet) alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(2) A mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a halászati és akvakultúra ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel e rendelet alapján nyújtott támogatások a 875/2007/EK rendeletben rögzített felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenységekre tekintettel az említett rendelettel összhangban nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, hogy az érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön a 875/2007/EK rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(3) A csekély összegű támogatás nem halmozható azonos támogatható költségek vonatkozásában vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha a támogatások halmozása túllépi egy csoportmentességi rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített maximális támogatási intenzitást vagy összeget. A nem konkrét támogatható költségekre nyújtott vagy azokhoz hozzá nem rendelhető csekély összegű támogatás halmozható a valamely csoportmentességi rendelet vagy a Bizottság által elfogadott határozat alapján nyújtott egyéb állami támogatással.
6. cikk
Ellenőrzés
(1) Amennyiben egy tagállam e rendeletnek megfelelően csekély összegű támogatást szándékozik odaítélni egy vállalkozásnak, írásban tájékoztatja a vállalkozást a támogatás bruttó támogatási egyenértékben kifejezett előrelátható összegéről és arról, hogy az csekély összegűnek minősül, kifejezetten hivatkozva e rendeletre, valamint megadva e rendelet címét és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének adatait. Amennyiben e rendeletnek megfelelően a csekély összegű támogatást valamely program keretében különböző vállalkozásoknak nyújtják, és e vállalkozásoknak az említett program keretében különböző összegű egyedi támogatásokat nyújtanak, az érintett tagállam e kötelezettség teljesítése érdekében választhatja azt, hogy a vállalkozásokkal egy meghatározott, a program keretében nyújtható maximális támogatás összegének megfelelő összeget közöl. Ilyen esetben a meghatározott összeg annak megállapítására szolgál, hogy nem lépték-e túl a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott felső határt és a 3. cikk (3) bekezdésében előírt, nemzeti korlátot. A tagállam az érintett vállalkozástól még a támogatás odaítélése előtt papíron vagy elektronikus formában nyilatkozatot szerez be az adott vállalkozás által az előző két pénzügyi év és a folyó pénzügyi év során e rendelet vagy más, csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendeletek alapján kapott csekély összegű támogatásokról.
(2) Amennyiben egy tagállam a csekély összegű támogatásokról olyan központi nyilvántartást vezet, amely teljes körűen tartalmazza a tagállam bármely hatósága által odaítélt valamennyi csekély összegű támogatással kapcsolatos információkat, az (1) bekezdés nem alkalmazandó attól a pillanattól fogva, hogy a nyilvántartás három pénzügyi évet átfogó időszakot ölel fel.
A 3. cikk (3a) bekezdése szerinti támogatást nyújtó valamennyi tagállamnak rendelkeznie kell a csekély összegű támogatások központi nyilvántartásával, amely teljeskörűen tartalmazza a tagállam bármely hatósága által odaítélt valamennyi csekély összegű támogatással kapcsolatos információkat. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó attól a pillanattól fogva, hogy a nyilvántartás három pénzügyi évet átfogó időszakot ölel fel.
(3) A tagállam e rendelet értelmében csak akkor nyújthat újabb csekély összegű támogatást, ha megbizonyosodott arról, hogy a támogatásnyújtást követően az érintett vállalkozásnak e rendelet értelmében nyújtott csekély összegű támogatás teljes összege a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott felső határ és a 3. cikk (3) és (3a) bekezdésében említett nemzeti, illetve ágazati korlát alatt marad, valamint teljesül az e rendeletben előírt valamennyi feltétel.
(4) A tagállamok összegyűjtik és rögzítik az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos összes információt. Minden olyan információt rögzítenek, amely szükséges annak bizonyításához, hogy e rendelet feltételei teljesültek. Az egyedi csekély összegű támogatásokkal kapcsolatos adatokat az adott támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 pénzügyi évig kell megőrizni. A csekély összegű támogatási programok adatait a program keretében nyújtott utolsó egyedi támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 pénzügyi évig kell megőrizni.
(5) Írásbeli kérelemre az érintett tagállam 20 munkanapon, vagy a kérelemben rögzített hosszabb határidőn belül a Bizottság rendelkezésére bocsát minden olyan információt – különösen az egyes vállalkozások által az e rendelet és más, a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendeletek értelmében kapott csekély összegű támogatások teljes összegét –, amelyet a Bizottság szükségesnek tart annak a megvizsgálásához, hogy e rendelet feltételei teljesültek-e.
7. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) E rendeletet kell alkalmazni az e rendelet hatálybalépése előtt odaítélt támogatásokra amennyiben azok az e rendeletben foglalt valamennyi követelménynek megfelelnek. Az e követelményeknek meg nem felelő bármely támogatást a Bizottság a vonatkozó keretszabályokkal, közleményekkel és iránymutatásokkal összhangban fog értékelni.
(2) Amennyiben valamely 2005. január 1. és 2008. június 30. között nyújtott csekély összegű egyedi támogatás eleget tesz az 1860/2004/EK rendeletben megállapított feltételeknek, azt úgy kell tekinteni, hogy nem felel meg az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése valamennyi feltételének, és ezért nem tartozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alá.
(3) Amennyiben valamely 2008. január 1. és 2014. június 30. között nyújtott csekély összegű egyedi támogatás eleget tesz az 1535/2007/EK rendeletben megállapított feltételeknek, azt úgy kell tekinteni, hogy nem felel meg az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése valamennyi feltételének, és ezért nem tartozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alá.
(4) E rendelet időbeli hatályának lejártát követően az e rendelet feltételeit teljesítő valamennyi csekély összegű támogatási rendszer további hat hónapig e rendelet hatálya alá tartozik.
8. cikk
Hatálybalépés és az alkalmazás időtartama
Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2027. december 31-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
I. MELLÉKLET
A mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott csekély összegű támogatások halmozott összegének a 3. cikk (3) bekezdésében említett felső határa tagállamonként
(EUR) |
|
Tagállam |
A csekély összegű támogatás maximális összege (1) |
Belgium |
106 269 708 |
Bulgária |
53 020 042 |
Csehország |
61 865 750 |
Dánia |
141 464 625 |
Németország |
732 848 458 |
Észtország |
11 375 375 |
Írország |
98 460 375 |
Görögország |
134 272 042 |
Spanyolország |
592 962 542 |
Franciaország |
932 709 458 |
Horvátország |
28 920 958 |
Olaszország |
700 419 125 |
Ciprus |
8 934 792 |
Lettország |
16 853 708 |
Litvánia |
34 649 958 |
Luxemburg |
5 474 083 |
Magyarország |
99 582 208 |
Málta |
1 603 917 |
Hollandia |
352 512 625 |
Ausztria |
89 745 208 |
Lengyelország |
295 932 125 |
Portugália |
87 570 583 |
Románia |
215 447 583 |
Szlovénia |
15 523 667 |
Szlovákia |
29 947 167 |
Finnország |
55 693 958 |
Svédország |
79 184 750 |
Egyesült Királyság |
394 587 292 |
(1) A maximális összegek az egyes tagállamok esetében az éves mezőgazdasági termelés 2012 és 2017 közötti időszakban mért három legmagasabb értékének átlaga alapján kerülnek kiszámításra. Ez a számítási módszer biztosítja, hogy valamennyi tagállam egyenlő bánásmódban részesüljön, és hogy a nemzeti átlagértékek egyike se legyen alacsonyabb a 2014 és 2020 közötti időszakra korábban megállapított maximális összegeknél. |
II. MELLÉKLET
A mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott csekély összegű támogatások halmozott összegének a 3. cikk (3a) bekezdésében említett felső határa tagállamonként
(EUR) |
|
Tagállam |
A csekély összegű támogatás maximális összege (1) |
Belgium |
127 523 650 |
Bulgária |
63 624 050 |
Csehország |
74 238 900 |
Dánia |
169 757 550 |
Németország |
879 418 150 |
Észtország |
13 650 450 |
Írország |
118 152 450 |
Görögország |
161 126 450 |
Spanyolország |
711 555 050 |
Franciaország |
1 119 251 350 |
Horvátország |
34 705 150 |
Olaszország |
840 502 950 |
Ciprus |
10 721 750 |
Lettország |
20 224 450 |
Litvánia |
41 579 950 |
Luxemburg |
6 568 900 |
Magyarország |
119 498 650 |
Málta |
1 924 700 |
Hollandia |
423 015 150 |
Ausztria |
107 694 250 |
Lengyelország |
355 118 550 |
Portugália |
105 084 700 |
Románia |
258 537 100 |
Szlovénia |
18 628 400 |
Szlovákia |
35 936 600 |
Finnország |
66 832 750 |
Svédország |
95 021 700 |
Egyesült Királyság |
473 504 750 |
(1) A maximális összegek az egyes tagállamok esetében az éves mezőgazdasági termelés 2012–2017 közötti időszakban mért három legmagasabb értékének átlaga alapján kerülnek kiszámításra. Ez a számítási módszer biztosítja, hogy valamennyi tagállam egyenlő bánásmódban részesüljön, és hogy a nemzeti átlagértékek egyike se legyen alacsonyabb a 2014–2020 közötti időszakra korábban megállapított maximális összegeknél. |
( 1 ) A Tanács 1999. december 17-i 104/2000/EK rendelete a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről (HL L 17., 2000.1.21., 22. o.).
( 2 ) Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).