ISSN 1977-0847 |
||
Službeni list Europske unije |
L 161 |
|
![]() |
||
Hrvatsko izdanje |
Zakonodavstvo |
Godište 66. |
Sadržaj |
|
II. Nezakonodavni akti |
Stranica |
|
|
UREDBE |
|
|
* |
Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1300 оd 22. lipnja 2023. o izmjeni Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge ( 1 ) |
|
|
* |
||
|
|
ODLUKE |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Tekst značajan za EGP. |
HR |
Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje. Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
II. Nezakonodavni akti
UREDBE
27.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 161/1 |
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1300
оd 22. lipnja 2023.
o izmjeni Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1), a posebno njezin članak 71. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Afrička svinjska kuga zarazna je virusna bolest koja pogađa držane i divlje svinje i može ozbiljno utjecati na populaciju tih životinja i unosnost uzgoja i time uzrokovati poremećaje u premještanjima pošiljaka tih životinja i proizvoda dobivenih od njih unutar Unije te u njihovu izvozu u treće zemlje. |
(2) |
Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/594 (2) utvrđene su posebne mjere za kontrolu afričke svinjske kuge koje u ograničenom razdoblju trebaju primjenjivati države članice koje su navedene ili čija su područja navedena u prilozima I. i II. toj uredbi („predmetne države članice”). U Prilogu I. toj provedbenoj uredbi navedene su zone ograničenja I, II i III nakon izbijanja te bolesti. |
(3) |
Područja navedena kao zone ograničenja I, II i III u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 temelje se na epidemiološkoj situaciji u pogledu afričke svinjske kuge u Uniji. Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 zadnji je put izmijenjen Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/1080 (3) nakon promjene epidemiološke situacije u pogledu te bolesti u Njemačkoj, Grčkoj, Italiji i Poljskoj. Od datuma donošenja te provedbene uredbe u nekim se predmetnim državama članicama promijenila Epidemiološka situacija u pogledu te bolesti. |
(4) |
Sve izmjene zona ograničenja I, II i III u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trebale bi se temeljiti na epidemiološkoj situaciji u pogledu afričke svinjske kuge na područjima zahvaćenima tom bolešću i općoj epidemiološkoj situaciji u pogledu afričke svinjske kuge u predmetnoj državi članici, razini rizika od daljnjeg širenja te bolesti te znanstveno utemeljenim načelima i kriterijima za geografsko određivanje zona u slučaju afričke svinjske kuge te smjernicama Unije dogovorenima s državama članicama u Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, koje su javno dostupne na internetskim stranicama Komisije (4). Pri takvim izmjenama trebalo bi uzeti u obzir i međunarodne norme, primjerice Kodeks o zdravlju kopnenih životinja (5) Svjetske organizacije za zdravlje životinja (WOAH), te obrazloženja za određivanje zona koja dostave nadležna tijela predmetnih država članica. |
(5) |
Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/687 (6) dopunjuju se pravila za kontrolu bolesti s popisa koje su navedene u članku 9. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) 2016/429 i definirane kao bolesti kategorije A, B i C u Provedbenoj uredbi (EU) 2018/1882 (7). Konkretno, u člancima 22., 25. i 40. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 propisano je poduzimanje određenih mjera u slučaju službene potvrde izbijanja bolesti kategorije A kod držanih životinja, uključujući afričku svinjsku kugu kod držanih svinja. Te mjere posebno predviđaju uspostavu zaraženih zona i zabrane premještanja držanih životinja vrsta s popisa i proizvoda životinjskog podrijetla od tih životinja. |
(6) |
Osim toga, u člancima od 63. do 66. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/687 propisano je poduzimanje određenih mjera u slučaju službene potvrde izbijanja bolesti kategorije A kod divljih životinja, uključujući afričku svinjsku kugu kod divljih svinja. Te mjere posebno predviđaju uspostavu zaražene zone i zabrane premještanja divljih životinja vrsta s popisa i proizvoda životinjskog podrijetla od tih životinja. |
(7) |
Od datuma donošenja Provedbene uredbe (EU) 2023/1080 o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2023/594 zabilježena su nova izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja u Grčkoj i Poljskoj te nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u Poljskoj i Slovačkoj. Osim toga, u određenim zonama koje su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 navedene kao zone ograničenja I, II i III u Mađarskoj, Poljskoj i Slovačkoj epidemiološka situacija u pogledu držanih i divljih svinja poboljšala se zahvaljujući mjerama kontrole bolesti koje te države članice primjenjuju u skladu sa zakonodavstvom Unije. |
(8) |
U lipnju 2023. zabilježeno je jedno izbijanje afričke svinjske kuge kod držanih svinja u regiji Serres u Grčkoj, na području koje je u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedeno kao zona ograničenja I. To novo izbijanje afričke svinjske kuge kod držanih svinja znači da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, to područje Grčke na kojem je zabilježeno to nedavno izbijanje, koje je u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedeno kao zona ograničenja I, umjesto toga bi u tom prilogu trebalo navesti kao zonu ograničenja III, a postojeće granice zone ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzelo to izbijanje. |
(9) |
Osim toga, u lipnju 2023. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja u regijama Wielkopolskie, Lubelskie i Warmińsko-Mazurskie u Poljskoj, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedena kao zone ograničenja II. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Poljske na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja, koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedena kao zone ograničenja II, umjesto toga bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja III, a postojeće granice zona ograničenja II trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta izbijanja. |
(10) |
Nadalje, u lipnju 2023. zabilježena su dva izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u regijama Małopolskie i Dolnośląskie u Poljskoj, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedena kao zone ograničenja I. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594. U skladu s tim, ta područja Poljske, koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedena kao zone ograničenja I, u tom bi prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II, a postojeće granice zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta izbijanja. |
(11) |
Osim toga, u lipnju 2023. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u regiji Podkarpackie u Poljskoj, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedena kao zone ograničenja II, a nalaze se u neposrednoj blizini područja koja su u tom prilogu trenutačno navedena kao zone ograničenja I. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Poljske koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedena kao zone ograničenja I, a nalaze se u neposrednoj blizini područja navedenih kao zone ograničenja II na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja, u tom bi prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II, a postojeće granice zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta izbijanja. |
(12) |
Naposljetku, u lipnju 2023. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u okrugu Žarnovica u Slovačkoj, na području koje je u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedeno kao zona ograničenja II, a nalazi se u neposrednoj blizini područja koje je u tom prilogu trenutačno navedeno kao zona ograničenja I. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, to područje Slovačke koje je u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedeno kao zona ograničenja I, a nalazi se u neposrednoj blizini područja navedenog kao zona ograničenja II na kojem su zabilježena ta nedavna izbijanja, u tom bi prilogu trebalo navesti kao zonu ograničenja II, a postojeće granice zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta izbijanja. |
(13) |
Nakon tih nedavnih izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja u Grčkoj i Poljskoj i kod divljih svinja u Poljskoj i Slovačkoj te uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u pogledu afričke svinjske kuge u Uniji, zone određene u tim državama članicama preispitane su i ažurirane u skladu s člancima 5., 6. i 7. Provedbene uredbe (EU) 2023/594. Osim toga, preispitane su i ažurirane postojeće mjere za upravljanje rizicima. Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trebao bi odražavati te promjene. |
(14) |
Nadalje, na temelju informacija i obrazloženja koje je dostavila Mađarska i uzimajući u obzir učinkovitost mjera za kontrolu afričke svinjske kuge kod divljih svinja u određenim zonama ograničenja II navedenima u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 koje se primjenjuju u Mađarskoj u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687, a posebno njezinim člancima 64., 65. i 67., te u skladu s mjerama za umanjivanje rizika u pogledu afričke svinjske kuge utvrđenima u Kodeksu WOAH-a, određene zone u županijama Jász-Nagykun-Szolnok, Pest i Békés u Mađarskoj, koje su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedene kao zone ograničenja II, sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja I jer tijekom posljednjih dvanaest mjeseci u tim zonama ograničenja II nije bilo izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih i divljih svinja. U skladu s tim, uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u pogledu afričke svinjske kuge, te zone koje su navedene kao zone ograničenja II sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja I. |
(15) |
Osim toga, na temelju informacija i obrazloženja koje je dostavila Mađarska i uzimajući u obzir učinkovitost mjera za kontrolu afričke svinjske kuge kod divljih svinja u određenim zonama ograničenja I i u zonama ograničenja s kojima te zone ograničenja I graniče, navedenima u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 koje se primjenjuju u Mađarskoj u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687, a posebno njezinim člancima 64., 65. i 67., te u skladu s mjerama za umanjivanje rizika u pogledu afričke svinjske kuge utvrđenima u Kodeksu WOAH-a, određene zone u županijama Jász-Nagykun-Szolnok, Bács-Kiskun i Csongrád-Csanád u Mađarskoj, koje su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedene kao zone ograničenja I, sada bi trebalo ukloniti s popisa iz tog priloga jer tijekom posljednjih dvanaest mjeseci u tim zonama ograničenja I i u zonama s kojima te zone ograničenja I graniče nije bilo izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih i divljih svinja. |
(16) |
Nadalje, na temelju informacija i obrazloženja koje je dostavila Poljska i uzimajući u obzir učinkovitost mjera za kontrolu afričke svinjske kuge kod držanih svinja u određenim zonama ograničenja III navedenima u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 koje se primjenjuju u Poljskoj u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687, a posebno njezinim člancima 22., 25. i 40., te u skladu s mjerama za umanjivanje rizika u pogledu afričke svinjske kuge utvrđenima u Kodeksu WOAH-a, određene zone u regijama Warmińsko Mazurskie i Wielkopolskie u Poljskoj, koje su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedene kao zone ograničenja III, sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II jer tijekom posljednjih dvanaest mjeseci u tim zonama ograničenja III nije bilo izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja, iako je ta bolest još uvijek prisutna kod divljih svinja. Uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u pogledu afričke svinjske kuge, te zone ograničenja III sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II. |
(17) |
Naposljetku, na temelju informacija i obrazloženja koje je dostavila Slovačka i uzimajući u obzir učinkovitost mjera za kontrolu afričke svinjske kuge kod držanih svinja u određenim zonama ograničenja III navedenima u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 koje se primjenjuju u Slovačkoj u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687, a posebno njezinim člancima 22., 25. i 40., te u skladu s mjerama za umanjivanje rizika u pogledu afričke svinjske kuge utvrđenima u Kodeksu WOAH-a, određene zone u okruzima Michalovce i Sobrance u Slovačkoj, koje su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 trenutačno navedene kao zone ograničenja III, sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II jer tijekom posljednjih dvanaest mjeseci u tim zonama ograničenja III nije bilo izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja, iako je ta bolest još uvijek prisutna kod divljih svinja. Uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u pogledu afričke svinjske kuge, te zone ograničenja III sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II. |
(18) |
Kako bi se uzele u obzir nedavne promjene epidemiološke situacije u pogledu afričke svinjske kuge u Uniji i proaktivno odgovorilo na rizike povezane sa širenjem te bolesti, trebalo bi utvrditi dovoljno velike nove zone ograničenja u Grčkoj, Mađarskoj, Poljskoj i Slovačkoj te ih navesti kao zone ograničenja I, II i III, a određene dijelove zona ograničenja I trebalo bi ukloniti s popisa za Mađarsku iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594. Budući da se situacija u pogledu afričke svinjske kuge u Uniji stalno mijenja, pri određivanju tih novih zona ograničenja u obzir je uzeta epidemiološka situacija u okolnim područjima. |
(19) |
S obzirom na hitnost epidemiološke situacije u Uniji u pogledu širenja afričke svinjske kuge, važno je da izmjene Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 utvrđene ovom Uredbom stupe na snagu što prije. |
(20) |
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Provedbene uredbe (EU) 2023/594
Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. lipnja 2023.
Za Komisiju
Predsjednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) SL L 84, 31.3.2016., str. 1.
(2) Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/594 оd 16. ožujka 2023. o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2021/605 (SL L 79, 17.3.2023., str. 65.).
(3) Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1080 оd 2. lipnja 2023. o izmjeni Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge (SL L 144, 5.6.2023., str. 14.).
(4) Radni dokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Načela i kriteriji za geografsko određivanje regionalizacije u pogledu afričke svinjske kuge”. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en
(5) Kodeks OIE-a o zdravlju kopnenih životinja, 29. izdanje, 2021. svesci I. i II. ISBN 978-92-95115-40-8; https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/
(6) Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 od 17. prosinca 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila za sprečavanje i kontrolu određenih bolesti s popisa (SL L 174, 3.6.2020., str. 64.).
(7) Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 оd 3. prosinca 2018. o primjeni određenih pravila za sprečavanje i suzbijanje bolesti na kategorije bolesti s popisa i o utvrđivanju popisa vrsta i skupina vrsta koje predstavljaju znatan rizik za širenje tih bolesti s popisa (SL L 308, 4.12.2018., str. 21.).
PRILOG
Prilozi I. i II. Provedbenoj uredbi (EU) 2023/594 zamjenjuju se sljedećim:
„PRILOG I.
ZONE OGRANIČENJA I, II i III
DIO I.
1. Njemačka
Sljedeće zone ograničenja I u Njemačkoj:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
2. Estonija
Sljedeće zone ograničenja I u Estoniji:
— |
Hiiu maakond. |
3. Latvija
Sljedeće zone ograničenja I u Latviji:
— |
Dienvidkurzemes novada, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
4. Litva
Sljedeće zone ograničenja I u Litvi:
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Palangos miesto savivaldybė. |
5. Mađarska
Sljedeće zone ograničenja I u Mađarskoj:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 950950, 950960, 950970, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951950, 952050, 952150, 952250, 952550, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953650, 953660, 953750, 953850, 953950, 953960, 954050, 954060, 954150, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160, 956250, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 751250, 751260, 751350, 751360, 751750, 751850, 751950, 753650, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754360, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754850 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
6. Poljska
Sljedeće zone ograničenja I u Poljskoj:
w województwie kujawsko - pomorskim:
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie opolskim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie małopolskim:
|
w województwie śląskim:
|
7. Slovačka
Sljedeće zone ograničenja I u Slovačkoj:
— |
in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Tehla, Lula, Beša, Jesenské, Ina, Lok, Veľký Ďur, Horný Pial, Horná Seč, Starý Tekov, Dolná Seč, Hronské Kľačany, Levice, Podlužany, Krškany, Brhlovce, Bory, Santovka, Domadice, Hontianske Trsťany, Žemberovce, |
— |
in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
— |
the whole district of Ružomberok, except municipalities included in zone II, |
— |
the whole district of Turčianske Teplice, except municipalities included in zone II, |
— |
in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, Belá-Dulice, Ďanová, Karlová, Laskár, Rakovo, Príbovce, Košťany nad Turcom, Socovce, Turčiansky Ďur, Kláštor pod Znievom, Slovany, Ležiachov, Benice, |
— |
in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
— |
in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
— |
in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Ráztočno, |
— |
the whole district of Partizánske, except municipalities included in zone II, |
— |
in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce, Oponice, |
— |
in the district of Nitra, the municipalities of Horné Lefantovce, Dolné Lefantovce, Bádice, Jelenec, Žirany, Podhorany, Nitrianske Hrnčiarovce, Štitáre, Pohranice, Hosťová, Kolíňany, Malý Lapáš, Dolné Obdokovce, Čeľadice, Veľký Lapáš, Babindol, Malé Chyndice, Golianovo, Klasov, Veľké Chyndice, Nová Ves nad Žitavou, Paňa, Vráble, Tajná, Lúčnica nad Žitavou, Žitavce, Melek, Telince, Čifáre. |
8. Italija
Sljedeće zone ograničenja I u Italiji:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
Emilia-Romagna Region:
|
Lombardia Region:
|
Lazio Region:
|
Sardinia Region:
|
9. Češka
Sljedeće zone ograničenja I u Češkoj:
Liberecký kraj:
|
Středočeský kraj
|
10. Grčka
Sljedeće zone ograničenja I u Grčkoj:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
— |
in the regional unit of Kilkis:
|
— |
in the regional unit of Thessaloniki:
|
DIO II.
1. Bugarska
Sljedeće zone ograničenja II u Bugarskoj:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas, |
— |
the whole region of Varna, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Vratza. |
2. Njemačka
Sljedeće zone ograničenja II u Njemačkoj:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
3. Estonija
Sljedeće zone ograničenja II u Estoniji:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Latvija
Sljedeće zone ograničenja II u Latviji:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Grobiņas, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, Grobiņas, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Litva
Sljedeće zone ograničenja II u Litvi:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Marijampolės savivaldybė, išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybė, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio ir Vištyčio seniūnijos, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Mađarska
Sljedeće zone ograničenja II u Mađarskoj:
— |
Békés megye 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952350, 952450, 952650 és 956350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753660, 754150, 754250, 754370, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Poljska
Sljedeće zone ograničenja II u Poljskoj:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie małopolskim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie opolskim:
|
w województwie śląskim:
|
8. Slovačka
Sljedeće zone ograničenja II u Slovačkoj:
— |
the whole district of Gelnica, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok, |
— |
the whole district of Michalovce, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Medzilaborce |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
the whole district of Sobrance, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov, |
— |
the whole district of Sabinov, |
— |
the whole district of Svidník, |
— |
the whole district of Stropkov, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár, |
— |
the whole district of Zvolen, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
the whole district of Žarnovica, |
— |
the whole district of Banska Bystica, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
— |
the whole district of Trebišov’, |
— |
the whole district of Zlaté Moravce, |
— |
in the district of Levice the municipality of Kozárovce, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Drženice, |
— |
in the district of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
— |
in the district of Ružomberok, municipalties of Liptovské revúce, Liptovská osada, Liptovská Lúžna, |
— |
the whole district Žiar nad Hronom, |
— |
in the district of Prievidza, municipalties of Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica, |
— |
in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves. |
9. Italija
Sljedeće zone ograničenja II u Italiji:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
Lombardia Region:
|
Emilia-Romagna Region:
|
Lazio Region:
|
Sardinia Region:
|
10. Češka
Sljedeće zone ograničenja II u Češkoj:
Liberecký kraj:
|
DIO III.
1. Bugarska
Sljedeće zone ograničenja III u Bugarskoj:
the Pazardzhik region:
|
2. Italija
Sljedeće zone ograničenja III u Italiji:
Sardinia Region:
|
3. Latvija
Sljedeće zone ograničenja III u Latviji:
— |
Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
— |
Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
4. Litva
Sljedeće zone ograničenja III u Litvi:
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
5. Poljska
Sljedeće zone ograničenja III u Poljskoj:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie lubelskim:
|
6. Rumunjska
Sljedeće zone ograničenja III u Rumunjskoj:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
7. Njemačka
Sljedeće zone ograničenja III u Njemačkoj:
Bundesland Brandenburg:
|
8. Grčka
Sljedeće zone ograničenja III u Grčkoj:
— |
in the regional unit of Serres:
|
— |
in the regional unit of Kilkis:
|
PRILOG II.
PODRUČJA UTVRĐENA NA RAZINI UNIJE KAO ZARAŽENE ZONE ILI KAO ZONE OGRANIČENJA, KOJE OBUHVAĆAJU ZONE ZAŠTITE I ZONE NADZIRANJA
(u skladu s člankom 6. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 2.)
Dio A – Područja utvrđena kao zaražene zone nakon izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u državi članici ili zoni koja je prije bila slobodna od bolesti:
Država članica: Italija
|
Dio B – Područja utvrđena kao zone ograničenja, koje obuhvaćaju zone zaštite i zone nadziranja, nakon izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja u državi članici ili zoni koja je prije bila slobodna od bolesti:
Država članica: Italija
|
(1) EU-ov informacijski sustav za bolesti životinja.
27.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 161/44 |
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1301
od 26. lipnja 2023.
o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/478 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz (1), a posebno njezine članke 16. i 20.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (2), a posebno njezine članke 13. i 16.,
budući da:
1. KONTEKST
(1) |
Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/159 („Uredba o konačnim zaštitnim mjerama”) (3) Europska komisija uvela je konačnu zaštitnu mjeru za određene proizvode od čelika („zaštitna mjera”), koja se sastoji od carinskih kvota za određene proizvode od čelika („predmetni proizvod”) koje obuhvaćaju 26 kategorija proizvoda od čelika i postavljene su na razine prikladne za očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova po kategoriji proizvoda. Carina od 25 % primjenjuje se samo ako se premaše kvantitativni pragovi tih carinskih kvota, koji se zbog liberalizacije svake godine povećavaju (trenutačno za 4 %). Zaštitna mjera uvedena je na početno razdoblje od tri godine, tj. do 30. lipnja 2021. |
(2) |
Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1029 (4) („Uredba o preispitivanju radi produljenja mjere”) Komisija je produljila zaštitnu mjeru do 30. lipnja 2024. |
(3) |
Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1590 (5) („Uredba o prvom preispitivanju funkcioniranja”), Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/894 („Uredba o drugom preispitivanju funkcioniranja”) (6) i Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/978 (7) („Uredba o trećem preispitivanju funkcioniranja”) provela tehničke prilagodbe mjere na temelju različitih postupaka preispitivanja funkcioniranja. Komisija je mjeru preispitala i nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije (8). Komisija je mjeru prilagodila nakon određenih događaja, posebno nakon uvođenja zabrane uvoza čelika iz Rusije i Bjelarusa zbog ničim izazvane i neopravdane vojne agresije Rusije na Ukrajinu (9) te isteka određenih odredbi bilateralnog sporazuma s povlaštenim trgovinskim partnerima (10). |
2. OPSEG ISPITNOG POSTUPKA
(4) |
U uvodnoj izjavi 85. Uredbe o preispitivanju radi produljenja mjere navodi se sljedeće: „[D]a bi se zajamčilo da zaštitna mjera ostane na snazi samo u mjeri u kojoj je to potrebno, Komisija će provesti preispitivanje kako bi utvrdila bi li, na temelju okolnosti u tom trenutku, zaštitnu mjeru trebalo ukinuti do 30. lipnja 2023.”. |
(5) |
Nadalje, u Uredbi o preispitivanju radi produljenja mjere Komisija je napomenula da, osim za ocjenjivanje mogućeg ukidanja mjere do 30. lipnja 2023. s obzirom na okolnosti u tom trenutku, to preispitivanje može upotrijebiti i za ažuriranje popisa zemalja u razvoju na koje se na temelju podataka o uvozu za 2022. mjera primjenjuje odnosno ne primjenjuje, kao i za ocjenjivanje daljnje primjerenosti liberalizacije. |
3. POSTUPAK
(6) |
Komisija je stoga pokrenula postupak preispitivanja putem Obavijesti o pokretanju postupka („Obavijest”) objavljene 2. prosinca 2022. u Službenom listu Europske unije (11). U Obavijesti su zainteresirane strane pozvane da dostave dokaze i podatke kako bi se utvrdilo bi li ukidanje mjere do 30. lipnja 2023. bilo opravdano. |
(7) |
Komisija je zatražila posebne informacije od proizvođača i korisnika iz Unije putem upitnika koji su zainteresiranim stranama stavljeni na raspolaganje u javnoj dokumentaciji (na platformi TRON) (12) i na internetskim stranicama Europske komisije (Glavna uprava za trgovinu) (13). |
(8) |
Kao i u prethodnim postupcima preispitivanja, Komisija je osmislila pisani postupak u dvije faze. Prvo, strane su imale mogućnost dostaviti podneske i, prema potrebi, odgovore na upitnike do 13. siječnja 2023. Komisija je te informacije stavila na raspolaganje u javnoj dokumentaciji, a zainteresirane strane imale su mogućnost podnijeti primjedbe (faza protuargumenata). Komisija je protuargumente zatim stavila na raspolaganje na platformi TRON. |
(9) |
U kasnijoj fazi postupka Komisija je na platformu TRON unijela ažurirane odgovore na upitnik proizvođača iz Unije kojima su obuhvaćeni najnoviji dostupni podaci, odnosno gospodarski pokazatelji iz posljednjeg tromjesečja 2022. Zainteresiranim stranama dana je mogućnost podnošenja primjedbi na ažurirane podatke. |
4. NALAZI ISPITNOG POSTUPKA
(10) |
U skladu s Uredbom o preispitivanju radi produljenja mjere, zaštitna mjera trebala je biti na snazi do 30. lipnja 2024. Komisija je tada zaključila da bi u slučaju prvotno očekivanog ukidanja mjere povećanje obujma uvoza moglo znatno ugroziti svaki značajan gospodarski oporavak i potkopati sav trud industrije čelika Unije u smislu prilagodbe većoj razini uvoza. Stoga bi se mjera mogla ukinuti 30. lipnja 2023. samo ako bi Komisija, s obzirom na okolnosti nakon preispitivanja radi produljenja mjere i na temelju dostupnih dokaza (uključujući podneske i protuargumente koje je u postupku preispitivanja koji je u tijeku zaprimila od zainteresiranih strana), zaključila da bi takvo prijevremeno ukidanje bilo opravdano. S druge strane, u nedostatku pozitivnih dokaza koji bi opravdali njezino prijevremeno ukidanje, mjera bi automatski ostala na snazi do 30. lipnja 2024. |
(11) |
Kako bi provela ocjenjivanje, Komisija je ispitala primjedbe i dokaze koje je zaprimila od zainteresiranih strana, uključujući odgovore na upitnik, te je, prema potrebi, usporedila informacije sa svim ostalim dostupnim izvorima koje je u okviru ispitnog postupka prikupila vlastitim istraživanjem. Kako će se objasniti u nastavku, Komisija je zaključila da u trenutačnim okolnostima prijevremeno ukidanje zaštitne mjere ne bi bilo opravdano. |
4.1. Ocjenjivanje tvrdnji kojima se traži ukidanje mjere
4.1.1. Navodna nedostatna količina čelika za korisnike zbog brzog iscrpljivanja određenih carinskih kvota
(12) |
Neke zainteresirane strane tvrdile su da je iscrpljivanje određenih carinskih kvota (bilo carinskih kvota specifičnih za pojedine zemlje, bilo preostalih carinskih kvota) prije kraja određenog tromjesečja pokazalo da je postojeća količina bescarinskog čelika iz uvoza nedostatna. U skladu s time, strane su tvrdile da zbog te situacije korisnici nisu mogli nabaviti čelik koji im je potreban za poslovanje. |
(13) |
Komisija je primijetila da su, kao i od uvođenja konačne zaštitne mjere u veljači 2019., i u razdoblju koje se ocjenjuje u ovom postupku preispitivanja carinske kvote za određena podrijetla za neke kategorije proizvoda iscrpljene u prvim danima tromjesečja. Međutim, kako je potvrđeno u prethodnim ispitnim postupcima (14), na temelju toga ne može se zaključiti da zaštitna mjera općenito dovodi do nestašice čelika za korisnike. U tom je pogledu Komisija napomenula da se tvrdnje nekih zainteresiranih strana odnose na izolirano iscrpljivanje određenih carinskih kvota, a ne na ukupnu dostupnost čelika čije podrijetlo nije iz zemlje za koju se carinska kvota možda brzo iscrpila. Stoga, iako su određena podrijetla u određenim kategorijama proizvoda u određenom trenutku iscrpljena, Komisija je potvrdila da su za te kategorije proizvoda općenito i dalje u velikoj mjeri bili dostupni proizvodi drugog podrijetla. |
(14) |
U tom je pogledu Komisija ocijenila ukupnu iskorištenost carinskih kvota u tekućoj godini primjene mjere (od srpnja 2022. do lipnja 2023.) na temelju podataka dostupnih u trenutku utvrđivanja, odnosno potpunog skupa podataka za prva tri tromjesečja u tom razdoblju (od srpnja 2022. do ožujka 2023.). Ti su podaci pokazali sljedeće kretanje iskorištenosti carinskih kvota: Grafikon 1 Kretanje iskorištenosti carinskih kvota (15)
|
(15) |
Komisija je ocijenila i iskorištenost carinskih kvota i dostupnost za svaku kategoriju proizvoda kako bi potvrdila opći trend prikazan na grafikonu 1. Kombinirana ocjena nedvojbeno je pokazala da su korisnici iz Unije u svakom tromjesečju mogli nabavljati bescarinski čelik iz nekoliko izvora u praktično svim kategorijama proizvoda te da se raspoloživa bescarinska količina povećavala u svakom tromjesečju (u nekim slučajevima znatno). |
(16) |
S obzirom na to, Komisija je zaključila da tvrdnje o nestašici uvezenog čelika (16) ne odgovaraju ocijenjenim podacima. Analizom je utvrđen i sve veći opseg neiskorištenih carinskih kvota u svim kategorijama. Relevantni podaci o kretanjima na tržištu, npr. o potrošnji na tržištu Unije, pokazali su postupno usporavanje u drugoj polovini 2022. (vidjeti odjeljak 4.2.2.). Nadalje, nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji bi pokazali da je, u slučaju proizvoda za koje su carinske kvote iscrpljene, ponuda proizvođača iz Unije bila nedostatna. |
(17) |
Zbog toga se Komisija nije složila s tvrdnjama da je brzo iscrpljivanje nekih carinskih kvota (nekih podrijetla) u određenim kategorijama dovelo do nestašice čelika na tržištu Unije. |
4.1.2. Navodno smanjenje rizika od preusmjeravanja trgovine zbog promjena u pogledu mjere SAD-a na temelju odjeljka 232.
(18) |
Neke zainteresirane strane tvrdile su da se zbog nekih promjena u pogledu mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. rizik od preusmjeravanja trgovine navodno toliko smanjio da zaštitna mjera više nije potrebna. |
(19) |
Komisija je u prethodnim preispitivanjima ocijenila kretanja povezana s mjerom SAD-a na temelju odjeljka 232. i zaključila da promjene u pogledu te mjere ne mijenjaju osnovu na kojoj se temelji ocjena rizika od preusmjeravanja trgovine (17). U kontekstu ovog ispitnog postupka Komisija je razmotrila najnovija kretanja povezana s tom mjerom SAD-a. Kao prvo, Komisija je navela kako se čini da američka administracija nema namjeru ukinuti mjeru u bliskoj budućnosti, napominjući sljedeće: „Bidenova administracija odlučna je zaštititi nacionalnu sigurnost SAD-a osiguravanjem dugoročne održivosti naše industrije čelika i aluminija te ne namjeravamo ukinuti carine iz odjeljka 232. zbog tih sporova.” (18) |
(20) |
Kao drugo, na temelju vlastite analize i informacija koje su dostavile zainteresirane strane, Komisija je utvrdila da je od posljednjeg ocjenjivanja tog argumenta provedenog u Uredbi o trećem preispitivanju funkcioniranja iz lipnja 2022. (19) došlo do sljedećih promjena u pogledu mjere SAD-a na temelju članka 232.: prvo, od 1. lipnja 2022. u SAD-u je uvedena carinska kvota za Ujedinjenu Kraljevinu, pri čemu je određeni obujam uvoza unutar kvote izuzet iz te mjere, dok se na uvoz izvan kvote i dalje primjenjuje dodatna carina od 25 %. Drugo, od 1. lipnja 2022. SAD je privremeno obustavio mjeru za Ukrajinu. |
(21) |
Analiza je pokazala da se opseg mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. gotovo uopće nije promijenio od posljednjeg ocjenjivanja Komisije u okviru Uredbe o trećem preispitivanju funkcioniranja, odnosno da je tržište SAD-a i dalje snažno zaštićeno od uvoza čelika. |
(22) |
Komisija je provela daljnje ocjenjivanje kretanja povezanih s uvozom na tržište SAD-a (20) i potvrdila da se u odnosu na 2017., godinu prije uvođenja mjere SAD-a na temelju odjeljka 232., taj uvoz 2022. općenito smanjio za 10 % (21). Kad je riječ o uvozu na tržište SAD-a iz zemalja koje su glavne zemlje dobavljači čelika u Uniju, taj je trend mnogo izraženiji jer se njihov kombinirani uvoz smanjio za 27 %, što predstavlja smanjenje od više od 2 milijuna tona. |
(23) |
Stoga je Komisija potvrdila da je uvoz na tržište SAD-a i dalje znatno ispod razine na kojoj je bio prije uvođenja mjere na temelju odjeljka 232. S obzirom na to da na tržište SAD-a i dalje utječe mjera na temelju odjeljka 232., tržište Unije i dalje je najveće tržište za uvoz čelika na svijetu. |
(24) |
Komisija je napomenula i da zainteresirane strane u ovom ispitnom postupku nisu dostavile nikakve dokaze kojima bi se doveli u pitanje nalazi Komisije iz prethodnih ispitnih postupaka te da se stoga nisu izmijenili nalazi tih ispitnih postupaka u pogledu rizika od preusmjeravanja trgovine na tržište Unije koji proizlazi iz mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. |
4.1.3. Navodni rizik od nestašice zbog toga što su proizvođači iz Unije zbog visokih cijena energije 2022. određena postrojenja stavili izvan pogona
(25) |
Neke zainteresirane strane navele su da su neki proizvođači iz Unije privremeno obustavili ili smanjili proizvodnju na nekima od svojih proizvodnih lokacija zbog naglog porasta troškova povezanih s energijom. Strane su tvrdile da zbog toga postoji rizik od nestašice na tržištu i povećanih cijena zbog smanjene ponude proizvođača iz Unije. |
(26) |
Analiza Komisije pokazala je da je zbog porasta cijena energije u Uniji (22) nekoliko proizvođača iz Unije doista privremeno stavilo određena proizvodna postrojenja izvan pogona kako bi se ublažio učinak na gospodarske rezultate (23). Međutim, takve su mjere bile privremene, a dostupni dokazi upućuju na to da su proizvođači iz Unije u postupku vraćanja većine postrojenja u pogon odnosno da su ih već vratili u pogon (24). |
(27) |
Stoga je Komisija zaključila da je stavljanje određenih proizvodnih postrojenja izvan pogona, većinom u drugoj polovini 2022., bilo privremeno stanje koje je uglavnom završeno ponovnim pokretanjem proizvodnje koja je bila obustavljena tijekom prvih mjeseci 2023. |
4.1.4. Navodne prepreke koje zaštitna mjera predstavlja za uvoz koji je potreban za zadovoljenje potražnje
(28) |
Povezano s prethodno navedenim argumentom neke zainteresirane strane tvrdile su i da je uvoz iz različitih trećih zemalja nužan kako bi se zadovoljila potražnja i da je zaštitna mjera prepreka neograničenoj nabavi robe određenog podrijetla u bilo kojem trenutku. Neke zainteresirane strane iznijele su i općenite tvrdnje o duljim rokovima isporuke proizvođača iz Unije i povećanju cijena čelika. |
(29) |
Komisija je u tom pogledu napomenula da je zaštitna mjera osmišljena tako da povijesni obujam trgovine nastavi ulaziti na tržište Unije bez carine. Nadalje, taj se povijesni obujam iz godine u godinu postupno liberalizira. Komisija je u prethodnim preispitivanjima mjere objasnila da se zainteresirane strane koje djeluju u sektoru čelika pri poslovanju moraju prilagoditi postojećem regulatornom okviru (u ovom slučaju postojanju zaštitne mjere). Kako je prikazano u uvodnoj izjavi 14., podaci analizirani u ovom preispitivanju jasno su pokazali da se opseg neiskorištenih carinskih kvota svakog tromjesečja povećavao u svim kategorijama proizvoda te da je proizvođačima iz Unije općenito na raspolaganju bio dodatni kapacitet. Stoga činjenica da je uvozom određenog podrijetla u određenoj kategoriji predmetna carinska kvota možda iscrpljena prije kraja tromjesečja ne znači da je zaštitnom mjerom neopravdano ograničena mogućnost zainteresiranih strana da čelik nabavljaju bez carine iz drugih izvora, uključujući ostale treće zemlje ili Uniju. |
(30) |
Kad je riječ o rokovima isporuke, Komisija je napomenula da se čini da se stajališta nekih zainteresiranih strana razlikuju u pogledu toga jesu li rokovi isporuke u Uniji standardni ili neuobičajeno dugi. S obzirom na proturječne tvrdnje korisnika o toj temi i činjenicu da nisu zaprimljeni dokazi o tome da su u Uniji rokovi dostave trenutačno dulji od uobičajenih, Komisija je smatrala da se vrijeme isporuke trenutačno ne može smatrati problemom u opskrbi. |
(31) |
Kad je riječ o cijenama čelika, Komisija je ocijenila kretanje cijena u Uniji i na drugim velikim tržištima čelika te istaknula da su se u prvom tromjesečju 2023. cijene drastično smanjile u usporedbi s najvišim cijenama 2022. Do takvog smanjenja cijena došlo je u situaciji u kojoj se troškovi energije povećavaju, među ostalim i za proizvođače čelika iz Unije. Komisija je smatrala da kretanje cijena na tržištu Unije stoga ne može biti izravno povezano sa zaštitnom mjerom jer je u istom vremenskom razdoblju i na drugim velikim tržištima čelika zabilježen sličan trend. Osim toga, Komisija je napomenula da su, zahvaljujući dostupnosti bescarinskih kvota tijekom cijelog tog razdoblja, korisnici na raspolaganju imali i druge mogućnosti osim plaćanja carine od 25 % ili nabave od proizvođača iz Unije te da stoga nije spriječen relevantan dodatni bescarinski uvoz na tržište Unije. |
(32) |
Stoga je Komisija zaključila da su cijene krajem 2022. pokazivale silazni trend i da su se znatno snizile u usporedbi s najvišim razinama zabilježenima početkom 2022. Nadalje, Komisija je potvrdila da su takvi trendovi zabilježeni i na drugim velikim tržištima čelika, što upućuje na to da je riječ o globalnoj pojavi koja nije povezana s tržištem Unije i zaštitnom mjerom. |
(33) |
S obzirom na gore navedeno, Komisija je smatrala da zainteresirane strane nisu dokazale da bi se zaštitnom mjerom ograničila njihova mogućnost nabave čelika bez carine s obzirom na postojeću potražnju niti da su pokazale kako bi se to dogodilo u budućnosti ako bi mjera i dalje bila na snazi s obzirom na predviđenu potražnju i buduće razine carinskih kvota (vidjeti odjeljak 6.). |
4.1.5. Navodni nedostatak pritiska uvoza zbog niske iskorištenosti carinskih kvota
(34) |
Neke zainteresirane strane tvrdile su da mjera više nije potrebna jer se carinske kvote ne upotrebljavaju za sve kategorije proizvoda, odnosno da se u nekim slučajevima upotrebljavaju vrlo rijetko, te da bi stoga Komisija trebala ukinuti zaštitnu mjeru. |
(35) |
Iako se iz grafikona 1. vidi da se stopa iskorištenosti carinske kvote nedvojbeno smanjivala u svakom tromjesečju, Komisija je smatrala da se zaključci ne mogu donijeti na temelju samo te činjenice. Tu bi činjenicu trebalo staviti u kontekst smanjenja potrošnje. Komisija je u tom pogledu detaljnije ocijenila opseg pritiska uvoza razmatranjem ukupnog obujma uvoza i njegova udjela u ukupnoj potrošnji u istom razdoblju te usmjeravanjem na iskorištenost carinske kvote, posebno u slučajevima u kojima su carinske kvote za pojedine zemlje za neka podrijetla brzo iscrpljene. |
(36) |
Prvo, kad je riječ o ukupnom obujmu uvoza, Komisija je napomenula da je, unatoč usporavanju potrošnje u Uniji, posebno u drugoj polovini 2022., koje je utjecalo na razinu iskorištenosti carinskih kvota, uvoz 2022. iznosio ukupno 31,1 milijun tona. To je treća najviša razina uvoza u posljednjem desetljeću. Kad je riječ o tržišnom udjelu, uvoz je dosegnuo 19 %, uz povećanje krajem 2022. (dosegnuo je 21 % u posljednjem tromjesečju 2022.). To je drugi najveći tržišni udio uvoza u posljednjem desetljeću (25), a veći od njega bio je samo udio uvoza 2018., odnosno najveći obujam uvoza u posljednjem desetljeću. Stoga, unatoč smanjenju razine iskorištenosti carinskih kvota tijekom razdoblja manje potrošnje, podaci pokazuju da se pritisak uvoza povećao i da je, u smislu tržišnog udjela, ostao blizu povijesno visokih razina dosegnutih neposredno prije donošenja konačne zaštitne mjere početkom 2019. |
(37) |
Drugo, u svakom tromjesečju nekoliko je carinskih kvota za pojedine zemlje doista u potpunosti iskorišteno u ranim fazama tromjesečja. Ta je pojava, koju je Komisija razmotrila u prethodnim uredbama (26), pokazala da u nekim kategorijama proizvoda i dalje postoji pritisak uvoza određenog podrijetla unatoč ukupnoj dostupnosti u okviru carinskih kvota, što je u kontekstu smanjenja potražnje pridonijelo povećanju tržišnog udjela uvoza. |
(38) |
Naposljetku, iako se zainteresirane strane koje su zagovarale ukidanje mjere općenito nisu na to pozivale, Komisija smatra da se ocjenjivanje postojećeg i budućeg pritiska uvoza na tržište Unije ne može provesti zasebno, npr. razmatranjem samo iskorištenosti carinskih kvota. Umjesto toga, potrebno je razmotriti više postojećih parametara u sektoru, uključujući kretanje viška kapaciteta. U tom je pogledu Komisija primijetila da se globalni višak kapaciteta u sektoru čelika dodatno povećao. |
(39) |
Najnovije procjene OECD-a upućuju na daljnji rast globalnog kapaciteta. OECD je u veljači 2023. naveo: „Povećao se rizik od globalne krize viška kapaciteta. Unatoč smanjenju potražnje za čelikom i slabim izgledima, rast kapaciteta nastavlja se velikom brzinom, često u potrazi za izvoznim tržištima. Razlika između globalnog kapaciteta i proizvodnje sirovog čelika povećala se s 516,9 mmt 2021. na 632,0 mmt 2022. Nedavno povećanje viška kapaciteta rizik je za dugoročno zdravlje i održivost industrije čelika te njezinu sposobnost da omogući gospodarski rast i blagostanje.” (27) |
(40) |
OECD je dodao: „Samo se 2022. globalni kapacitet proizvodnje čelika povećao za 32,0 milijuna mmt, na 2 463,4 mmt. Kako bi se dobio uvid u stvarne razmjere, valja istaknuti da su povećanja u globalnom kapacitetu veća od postojećih razina kapaciteta nekih velikih gospodarstava koja proizvode čelik.” (28) |
(41) |
Stoga Komisija smatra da manja iskorištenost carinskih kvota ne podrazumijeva nužno smanjenje pritiska uvoza kojim bi se moglo opravdati ukidanje mjere do 30. lipnja 2023. |
4.1.6. Tvrdnja da se tržišnim izgledima može potkrijepiti prijevremeno ukidanje mjere
(42) |
Neke zainteresirane strane oslanjale su se na određene tržišne izglede kako bi potkrijepile argument o ukidanju mjere do 30. lipnja 2023. Prema njihovu mišljenju, neke prognoze upućuju na to da se očekivalo da će se stanje na tržištu čelika u Uniji poboljšati krajem 2023. te da bi stoga Komisija trebala ukinuti zaštitnu mjeru kako bi se osiguralo da industrije na kraju proizvodnog lanca ne budu ograničene mjerom i da mogu maksimalno iskoristiti navodno poboljšanje tržišnih uvjeta. |
(43) |
Komisija je analizirala više izvora kako bi dobro razumjela tržišne izglede. Rezultat analize svih izvora prilično je sumorna prognoza za globalni sektor čelika, uključujući tržište Unije, u razdoblju od 2023. do 2024., koja upućuje na veliku nesigurnost, posebno potaknutu ničim izazvanom i neopravdanom vojnom agresijom Rusije na Ukrajinu, inflacijom, povećanim cijenama energije (29) i usporavanjem gospodarskog rasta, među ostalim čimbenicima. Većina analiziranih prognoza ističe i moguće lošije stanje na tržištu Unije. |
(44) |
OECD je u prosincu 2022. (30) naveo: „Izgledi za globalna tržišta čelika naglo su se pogoršali. (…) Očekuje se da će se potrošnja čelika 2022. smanjiti za 2,3 %, a 2023. oporaviti za 1 %. Povećanje cijena energije i robe, inflacijski pritisak, manja potražnja iz Kine i politička nestabilnost pogoršali su trendove potražnje za čelikom na globalnoj razini.” |
(45) |
OECD je u veljači 2023. (31) napomenuo sljedeće: „usporen i slab gospodarski oporavak smanjen je zbog inflacije koja je viša od očekivane (…). Ruska ratna agresija na Ukrajinu dodatno je pridonijela povećanju cijena, posebno cijena energije, te je nejednako utjecala na jurisdikcije, pri čemu je najteže pogođena Europa. Kad je riječ o izgledima, neizvjesnost je velika, a rizici su povećani zbog mogućnosti da se inflacija ustali i još više umanji kupovnu moć kućanstava, kao i zbog opasnosti od eskalacije rata.” |
(46) |
U svojem izvješću Global Steel Outlook for 2023 (Globalni izgledi za čelik za 2023.) (32) agencija Fitch Ratings navela je: „Globalni sektor čelika neće se 2023. u potpunosti oporaviti od promjena povezanih s ponudom i potražnjom koje idu u korist krajnjih tržišta, a koje su nastale zbog smanjene potrošnje u drugoj polovini 2022. Očekujemo znatno nižu zaradu proizvođača čelika jer je globalnim usporavanjem gospodarskog rasta završilo razdoblje iznimno visokih cijena kojima je pridonijela velika potražnja nastala nakon pandemije. Izgledi za čeličane u Europi i dalje nisu optimistični zbog visokih i nestabilnih troškova energije, recesije koja prijeti, sve manjeg povjerenja potrošača i sve izraženije potrebe za preobrazbom lanaca opskrbe u sektoru čelika, a možda i njegovih krajnjih tržišta.” |
(47) |
Isto tako, društvo Standard and Poor’s Platts istaknulo je nesigurne tržišne izglede i povećane cijene materijala za proizvodnju čelika i energije (33). |
(48) |
Svjetsko udruženje za čelik u svojim je kratkoročnim prognozama iz listopada 2022. navelo: „Oporavak potražnje za čelikom u razvijenim gospodarstvima znatno je usporen 2022. zbog kontinuirane inflacije i trajnih uskih grla na strani ponude. Rat u Ukrajini dao je dodatni zamah inflaciji i problemima povezanima s lancem opskrbe. EU je posebno suočen s teškim gospodarskim uvjetima, uključujući visoku inflaciju i energetsku krizu. Optimizam je sve manji, a industrijske aktivnosti u naglom su padu jer visoke cijene energije uzrokuju zatvaranje tvornica.” (34) U svojim najnovijim prognozama iz travnja 2023. Svjetsko udruženje za čelik navelo je sljedeće: „[I]ako je gospodarstvo EU-a 2022. zabilježilo rast od 3,5 % i time izbjeglo recesiju, industrijske aktivnosti osjetno su stradale zbog visokih troškova energije koji su 2022. doveli do znatnog smanjenja potražnje za čelikom. Na industriju čelika EU-a 2023. i dalje će utjecati posljedice rata, druga pitanja povezana s lancem opskrbe i kontinuirano pooštravanje monetarne politike. Predviđa se da će 2024. doći do vidljivog oporavka potražnje jer se očekuje da će se posljedice rata u Ukrajini i poremećaja u lancu opskrbe smanjiti. Međutim, izgledi su još uvijek neizvjesni.” (35) |
(49) |
Stoga Komisija nije smatrala da trenutačni izgledi za tržište čelika u Uniji mogu opravdati ukidanje mjere do 30. lipnja 2023. |
4.1.7. Tvrdnje o određenim proizvodima/zemljama
(50) |
Neke zainteresirane strane iznijele su više tvrdnji koje su se odnosile ili na određene kategorije proizvoda ili na okolnosti u određenim zemljama. Neke su strane u nekim slučajevima zatražile od Komisije da provede različite vrste tehničkih prilagodbi mjere. |
(51) |
Komisija je primijetila da područje primjene mjere, a posebno ovog postupka preispitivanja, ne obuhvaća pojedinačna kretanja povezana s određenom kategorijom proizvoda ili s određenom trećom zemljom jer se mjera primjenjuje erga omnes i pokriva predmetni proizvod koji obuhvaća 26 kategorija proizvoda. Stoga nije bilo moguće ni isključenje određenih zemalja ili proizvoda iz primjene mjere ni posebne prilagodbe funkcioniranja mjere (36). Umjesto toga, kako je najavljeno u Obavijesti o pokretanju postupka i kako je navedeno u odjeljku 2. ove Uredbe, u okviru ovog ispitnog postupka ocjenjivala se opravdanost ukidanja mjere do 30. lipnja 2023. |
(52) |
Stoga je Komisija zanemarila te tvrdnje jer su izvan opsega ispitnog postupka. |
4.1.8. Tvrdnja da su druge mjere trgovinske zaštite osim zaštitne mjere prikladnije za sektor čelika
(53) |
Neke zainteresirane strane tvrdile su da su druge mjere trgovinske zaštite, odnosno antidampinški i antisubvencijski instrumenti, prikladnije za rješavanje problema povezanih s uvozom s kojima se suočava industrija čelika u Uniji te da one u kombinaciji sa zaštitnom mjerom stvaraju stanje prekomjerne zaštite industrije Unije. Osim toga, neke su strane napomenule da je industrija čelika u Uniji već dovoljno zaštićena brojnim antidampinškim i kompenzacijskim mjerama koje se primjenjuju na široku lepezu proizvoda. |
(54) |
Komisija je podsjetila, kao što je to učinila u prethodnim postupcima preispitivanja (37), i kao odgovor na slične tvrdnje, da je instrument zaštitne mjere kompatibilan s primjenom drugih instrumenata trgovinske zaštite, kao što su antidampinške i antisubvencijske mjere. Nadalje, Komisija podsjeća da pravni okvir EU-a omogućuje uvođenje antidampinških i kompenzacijskih mjera istodobno sa zaštitnim mjerama (38). Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
4.1.9. Tvrdnja da nalazi Tijela za rješavanje sporova Svjetske trgovinske organizacije (WTO) u sporu DS595 od Komisije zahtijevaju ukidanje mjere
(55) |
Neke zainteresirane strane uputile su na Izvješće Tijela za rješavanje sporova od 29. travnja 2022. (39) u sporu Europska unija – Zaštitne mjere za određene proizvode od čelika (DS595), tvrdeći da je Komisija trebala automatski ukinuti mjeru jer nije u skladu s određenim odredbama Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama te Općeg sporazuma o trgovini i carinama (GATT). |
(56) |
Komisija je u tom pogledu uputila na Provedbenu uredbu (EU) 2023/104 (40) od 13. siječnja 2023., kojom je provela odluku Tijela za rješavanje sporova, čime je zaštitnu mjeru za čelik uskladila s pravilima WTO-a u malobrojnim aspektima za koje je Povjerenstvo utvrdilo nedosljednosti. |
(57) |
Stoga tvrdnje koje se odnose na taj spor nisu relevantne u kontekstu preispitivanja koje je u tijeku jer je predmetno pitanje već riješeno zasebnim pravnim aktom. U svakom slučaju, u skladu s logikom na kojoj se temelji Uredba (EU) 2023/104, Komisija se nije složila s tvrdnjama da bi na temelju nalaza Povjerenstva u tom sporu trebala ukinuti mjeru. |
4.1.10. Zabrana uvoza iz Rusije i Bjelarusa uvedena zbog ničim izazvane i neopravdane vojne agresije Rusije na Ukrajinu negativno utječe na tržište
(58) |
Neke zainteresirane strane istaknule su ničim izazvanu i neopravdanu vojnu agresiju Rusije na Ukrajinu te zabranu uvoza iz Rusije i Bjelarusa zbog sankcija koje je Unija uvela za te zemlje, tvrdeći da su ti događaji općenito uzrokovali znatne poremećaje na tržištu čelika u Uniji. |
(59) |
Komisija ne osporava da ti događaji utječu na tržište čelika Unije, kao i na mnoga druga područja gospodarstva. Međutim, ako se ocjena ograniči na zaštitnu mjeru za čelik, Komisija je podsjetila na preraspodjelu kvota Rusije i Bjelarusa u ožujku 2022.Cilj te preraspodjele bio je smanjiti učinke zabrane uvoza proizvoda od čelika podrijetlom iz tih dviju zemalja na najmanju moguću mjeru, a korisnicima osigurati neprekinut pristup istim količinama iz više izvora. |
(60) |
Komisija je napomenula i da se u ovoj fazi ne mogu predvidjeti trajanje ničim izazvane i neopravdane vojne agresije Rusije na Ukrajinu i njezine posljedice na tržište čelika, uključujući zabranu uvoza iz Rusije i Bjelarusa. |
(61) |
S obzirom na to, Komisija nije smatrala da ti događaji mogu opravdati ukidanje mjere do 30. lipnja 2023. |
4.1.11. Tvrdnja da je zbog boljih rezultata industrije Unije potrebno ukinuti mjeru
(62) |
Neke zainteresirane strane tvrdile su da se stanje industrije Unije poboljšalo do te mjere da je zaštitna mjera postala nepotrebna. |
(63) |
Komisija je tu tvrdnju razmotrila u kontekstu svoje analize stanja industrije Unije u odjeljku 4.2.2. u nastavku. Konkretno, Komisija je napomenula da se, iako su se 2021. određeni gospodarski čimbenici poboljšali, stanje industrije Unije 2022. pogoršalo, posebno s obzirom na nestabilnost tržišta zbog ničim izazvane i neopravdane vojne agresije Rusije na Ukrajinu te činjenicu da su cijene energije dosegnule vrhunac. |
4.1.12. Tvrdnja da bi promjene u mjerama trgovinske zaštite trećih zemalja trebale dovesti do ukidanja zaštitne mjere
(64) |
Neke zainteresirane strane tvrdile su da su neke od mjera trgovinske zaštite za proizvode od čelika u različitim jurisdikcijama istekle ili da su nedavno ukinute. U skladu s tim, neke su strane tvrdile da bi Komisija te promjene trebala uzeti u obzir pri ocjenjivanju mogućeg ukidanja mjere do 30. lipnja 2023. |
(65) |
U tom pogledu Komisija nije osporavala tvrdnju da su određene mjere trgovinske zaštite za čelik možda istekle ili da su nedavno ukinute. Međutim, Komisija je smatrala da se takve promjene ne mogu ocjenjivati zasebno. U ispitnom postupku Komisija je potvrdila da je nekoliko jurisdikcija nedavno uvelo niz novih mjera trgovinske zaštite za različite proizvode i zemlje podrijetla. Prema tome, određene mjere istekle su ili su ukinute u istom razdoblju u kojem su uvedene nove mjere trgovinske zaštite (41). Komisija je napomenula da joj nije dostavljena nikakva konkretna analiza ili dokazi koji bi njezine prethodne nalaze (42) o detaljnom području primjene mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama učinili nevaljanima. |
(66) |
Stoga je Komisija smatrala da tvrdnje koje je primila od zainteresiranih strana ne dovode u pitanje njezine nalaze iz prethodnih ispitnih postupaka o tom pitanju (43) te zbog toga ne podupiru ukidanje mjere do 30. lipnja 2023. |
4.2. Analiza odgovora na upitnik
4.2.1. Odgovori korisnika iz Unije na upitnik
(67) |
Kako bi dobila objektivnu i sveobuhvatnu sliku stanja na tržištu, Komisija je proaktivno tražila informacije od korisnika i njihovih udruženja. U tu je svrhu poslala posebne upitnike za 154 korisnika čelika iz Unije i 19 udruženja korisnika koji su sudjelovali u prethodnim preispitivanjima mjere te su stoga upisani u dokumentaciju o predmetu. I ostali korisnici i udruženja imali su mogućnost odgovoriti na te upitnike koji su bili dostupni na internetskim stranicama Europske komisije (Glavna uprava za trgovinu). |
(68) |
Unatoč posebnom proaktivnom informiranju, Komisija je primila odgovore od samo oko 30 korisnika, uključujući neka udruženja korisnika iz Unije, kao što su udruženja proizvođača automobila i kućanskih uređaja, prerađivača žičanih šipki i proizvođača hladnovaljanih, pocinčanih i prevučenih koluta, te nekoliko pojedinačnih korisnika iz različitih sektora u kojima se upotrebljava čelik. Glavne pritužbe korisnika sažete su i osporene u odjeljku 4.1. |
(69) |
Kad je riječ o analizi informacija dostavljenih u upitnicima, Komisija je najprije napomenula da je, unatoč proaktivnom informiranju, koje je uključivalo i sektorska udruženja, primila prilično mali broj odgovora na upitnik od korisnika (oko 30 od više od 160 poznatih korisnika). |
(70) |
U svakom slučaju, Komisija je analizirala i odgovore korisnika na upitnik s obzirom na druge ključne parametre, posebno iskorištenost carinskih kvota i tržišne izglede. Kao što je vidljivo iz odgovarajućih analiza tih tema (vidjeti npr. odjeljak 4.1.1.), korisnicima su na raspolaganju sve veće bescarinske kvote (povećanje opsega carinskih kvota za 20 % od 2019.) koje redovito ostaju neiskorištene u svim kategorijama proizvoda. Nadalje, od 1. srpnja 2023. carinske kvote dodatno će se povećati za 4 % (u skladu s obvezama prema WTO-u o postupnoj liberalizaciji mjere), od čega će koristi imati korisnici koji žele dodatno povećati svoj uvoz određenog podrijetla. |
(71) |
U tom pogledu korisnici nisu dostavili nikakve dokaze da opseg carinskih kvota (uključujući povećani obujam zbog liberalizacije koji će se od 1. srpnja 2023. dodati carinskim kvotama) i dostupnost čelika proizvedenog u Uniji nisu dostatni za ispunjavanje njihovih potreba s obzirom na postojeću i predviđenu potražnju. |
4.2.2. Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(72) |
Komisija je u ispitnom postupku putem upitnika nastojala ocijeniti i kretanje gospodarskog stanja proizvođača čelika iz Unije. Komisija je zaprimila odgovore na upitnik od triju glavnih udruženja proizvođača čelika iz Unije (EUROFER, ESTA i CTA) (44), uz nekoliko dodatnih pojedinačnih odgovora proizvođača iz Unije. Razdoblje za koje su podaci dostavljeni obuhvaćalo je 2021. i 2022. |
(73) |
Neke zainteresirane strane tvrdile su da se gospodarsko stanje industrije Unije poboljšalo, posebno 2021., pri čemu su zabilježene visoke razine profitabilnosti u kontekstu vrlo visokih cijena čelika, te da se takvo stanje nastavilo i 2022. S obzirom na takve navodne poboljšane rezultate, neke su strane tvrdile da zaštitna mjera više neće biti potrebna te da bi je stoga trebalo ukinuti do 30. lipnja 2023. |
(74) |
Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik pokazali su da je stanje industrije Unije 2021. općenito bilo pozitivno, posebno zbog oporavka potražnje nakon pandemije bolesti COVID-19 i neuobičajeno visokih cijena čelika. Stanje je i dalje općenito bilo vrlo pozitivno početkom 2022. |
(75) |
Međutim, u nastavku 2022. gospodarsko stanje industrije Unije naglo se pogoršalo. To je bila posljedica nekoliko čimbenika. Konkretno, početak ničim izazvane i neopravdane vojne agresije Rusije na Ukrajinu doveo je do poremećaja u više sektora te je utjecao i na tržište čelika. Nadalje, porast cijena energije doveo je do viših troškova proizvodnje za proizvođače čelika, ali u kontekstu postupnog pada potražnje zbog kojeg su se cijene čelika smanjile kako bi se odgovorilo na pritisak uvoza koji je ostao na visokoj razini u nekoliko važnih kategorija proizvoda. |
(76) |
Kretanje pokazatelja štete pokazalo je da se potrošnja čelika u Uniji 2022. (166,1 milijun tona) smanjila za više od 20 milijuna tona (11,4 %) u usporedbi s 2021. (187,4 milijuna tona). |
(77) |
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 10,8 % od 2021. (167,7 milijuna tona) do 2022. (149,6 milijuna tona). Razina proizvodnje posebno se smanjila u drugoj polovini 2022. u odnosu na prvu polovinu 2022. (za 20,8 %). |
(78) |
Nadalje, iskorištenost proizvodnih kapaciteta 2021. iznosila je 76 % i ostala je gotovo ista (75 %) u prvom tromjesečju 2022. (od siječnja do ožujka). Međutim, od drugog tromjesečja 2022. (od travnja do lipnja) počela se smanjivati te je u četvrtom tromjesečju 2022. (od listopada do prosinca) dosegnula vrlo nisku razinu od 58 %. Iskorištenost proizvodnog kapaciteta općenito se smanjila za 10 postotnih bodova od 2021. do 2022., kad je iznosila 65,6 %. |
(79) |
Nadalje, obujam prodaje proizvođača iz Unije na tržištu Unije kontinuirano se smanjivao od 2021. do posljednjeg tromjesečja 2022. (od listopada do prosinca). Obujam prodaje smanjio se za 6,4 % u odnosu na prethodnu godinu, sa 68,4 milijuna tona 2021. na 64,1 milijun tona. U relativnom smislu, tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio se s 81,9 % 2021. na 81,3 % 2022. |
(80) |
Naposljetku, profitabilnost te prodaje iznosila je 9 % 2021. i nastavila se povećavati do 14,2 % u drugom tromjesečju 2022. (od travnja do lipnja). Međutim, taj se pozitivni trend preokrenuo u trećem tromjesečju 2022. (od srpnja do rujna), kada je pao na 3,9 % te je u četvrtom tromjesečju 2022. (od listopada do prosinca) zabilježen pad profitabilnosti od 0,2 %. Industrija Unije ostvarila je 2022. ukupnu dobit manju od 1 %. |
(81) |
Slijedom toga, stanje industrije Unije pogoršalo se krajem razmatranog razdoblja, posebno zbog nekih čimbenika iz 2022., uključujući nastavak pritiska uvoza, zbog čega je industrija Unije snizila svoje cijene i smanjila svoj tržišni udio kako bi ostala profitabilna. |
4.3. Analiza usmjerena na budućnost
(82) |
Nakon što je ocijenila primjedbe zainteresiranih strana i opisala odgovore na upitnik koje su dostavili korisnici i proizvođači, uključujući kretanja gospodarskih pokazatelja proizvođača iz Unije, Komisija je tu analizu dopunila ocjenom vjerojatnih budućih kretanja nekih elemenata ako se mjera ukine do 30. lipnja 2023. Komisija je posebno ispitala može li se očekivati povećanje obujma uvoza ako se mjera ukine prije nego što se prvotno očekivalo. |
(83) |
Kao prvo, Komisija je ocijenila je li tržište Unije i dalje privlačno, kako je utvrdila u prethodnim postupcima preispitivanja. Informacije koje je Komisija ocijenila pokazale su da je tržište Unije i dalje najveće svjetsko tržište za uvoz čelika. Štoviše, njegov udio u ukupnom svjetskom uvozu 2022. povećao se za više od tri postotna boda u usporedbi s 2021. (45) To je pokazalo da je tržište Unije općenito i dalje najveće uvozno tržište, ali i da se njegov vodeći položaj dodatno učvrstio 2022. |
(84) |
Komisija je zatim ocijenila privlačnost tržišta Unije u pogledu cijena. Kad je riječ o razinama cijena, ocjena je pokazala da su uvozne cijene u Uniju iz njezinih glavnih zemalja dobavljača redovito bile više od izvoznih cijena tih dobavljača na ostala tržišta trećih zemalja za veliku većinu njihova izvoza čelika (vrijednosti izvoza u Uniju bile su više od vrijednosti izvoza na ostala tržišta trećih zemalja za ukupno 50–81 % carinskih oznaka koje podliježu mjeri; u prosjeku se 69 % predmetnih carinskih oznaka u Uniji prodavalo po višoj cijeni nego na ostalim tržištima trećih zemalja) (46). Nadalje, ocjena je pokazala da je tržište Unije važno relevantno izvozno tržište za te zemlje (47). Carinske kvote uglavnom su iscrpile glavne zemlje dobavljači čelika za Uniju. |
(85) |
Stoga je Komisija zaključila da je tržište Unije i dalje privlačno zemljama izvoznicama i u pogledu obujma i u pogledu cijena. |
(86) |
Komisija je zatim napomenula da je obujam uvoza u Uniju ostao na visokoj razini u usporedbi s povijesnim podacima (posljednje desetljeće). Udio uvoza bio je visok i u usporedbi s prethodnim razinama te blizu vrhunca dosegnutog 2018. prije uvođenja konačne zaštitne mjere (48). Nadalje, u usporedbi s potrošnjom na tržištu Unije u razdoblju 2021.–2022., koja se smanjila za 11 % (21,3 milijuna tona), uvoz se smanjio za 8 % (s 33,8 milijuna tona na 31,1 milijun tona), a domaća prodaja smanjila se bržim tempom, za 12 %. Stoga se tržišni udio uvoza povećao unatoč dvoznamenkastom smanjenju potrošnje na tržištu Unije. Komisija je stoga zaključila da je razina prodora uvoza na tržište Unije i dalje visoka te da se 2022. čak povećala u usporedbi s 2021., unatoč smanjenju potrošnje. |
(87) |
Komisija je potvrdila i da je, kako je navedeno u uvodnim izjavama 39. i 40., globalni višak kapaciteta u sektoru čelika 2022. nastavio slijediti isti uzlazni trend. U skladu s tim, te u nedostatku dokaza zainteresiranih strana koji bi pokazali suprotno, Komisija je zaključila da su njezini prethodni nalazi u pogledu učinka viška kapaciteta na tržište i rezultate proizvođača čelika i dalje valjani. |
(88) |
Isto tako, Komisija je zaključila da zemlje izvoznice općenito nisu uspjele pronaći druga tržišta kako bi nadoknadile obujam trgovine izgubljen na tržištu SAD-a i Unije od 2018. Štoviše, njihov je ukupni izvoz na druga tržišta općenito bio niži nego 2018. |
(89) |
S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi se uvoz u Uniju povećao u slučaju ukidanja zaštitne mjere do 30. lipnja 2023. Doista, kretanje uvoza, iskorištenost carinskih kvota i tržišni udio uvoza u nedavnom razmatranom razdoblju potvrdili su da je tržište Unije privlačno i da najveći izvoznici čelika žele dobiti bolji pristup tržištu Unije, posebno u nekim kategorijama proizvoda. |
4.4. Zaključak
(90) |
Na temelju pažljive analize podnesaka i protuargumenata zaprimljenih od zainteresiranih strana koje su zatražile ukidanje zaštitne mjere do 30. lipnja 2023. (odjeljak 4.1.) i odgovora na upitnik (odjeljak 4.2.) te zaključka donesenog u ocjeni budućih kretanja (odjeljak 4.3.), Komisija je zaključila da na temelju trenutačnih okolnosti i dostupnih informacija ukidanje mjere do 30. lipnja 2023. nije opravdano. Ako bi se mjera u ovoj fazi ukinula, vjerojatno povećanje obujma uvoza moglo bi ugroziti stanje industrije Unije. Na temelju tog zaključka i s obzirom na to da će se mjera nastaviti primjenjivati do 30. lipnja 2024., Komisija je zatim, kako je predviđeno u Obavijesti o pokretanju postupka, na temelju ažuriranih podataka o uvozu (odjeljak 5.) ocijenila popis zemalja u razvoju na koje bi se mjera trebala primjenjivati i koje bi iz nje trebalo isključiti. Ocijenila je i je li trenutačna razina liberalizacije od 4 % i dalje primjerena (odjeljak 6.). |
5. AŽURIRANJE POPISA ZEMALJA U RAZVOJU NA KOJE SE PRIMJENJUJE MJERA
(91) |
Sve zemlje u razvoju koje su članice WTO-a isključene su iz primjene konačne mjere dok god njihov udio uvoza u EU čini manje od 3 % ukupnog uvoza za svaku kategoriju proizvoda. Isto tako, ako u određenoj kategoriji zajednički udio uvoza iz zemalja u razvoju (čiji je pojedinačni udio manji od 3 %) premašuje 9 %, tada će se mjera u toj kategoriji proizvoda primjenjivati na sve zemlje u razvoju (49). Komisija se obvezala na praćenje kretanja uvoza nakon donošenja mjere i redovitu reviziju popisa isključenih zemalja. |
(92) |
Posljednje ažuriranje provedeno je u okviru posljednjeg postupka preispitivanja funkcioniranja iz lipnja 2022., a temeljilo se na podacima o uvozu iz 2021. Stoga, kako bi prilagodila popis zemalja u razvoju na koje se mjera primjenjuje i onih koje su iz nje isključene, Komisija je ažurirala izračune na temelju najnovijih dostupnih konsolidiranih podataka o uvozu, tj. statističkih podataka o uvozu za 2022. (50) |
(93) |
U nastavku su navedene promjene koje proizlaze iz tog ažuriranja (ažurirana tablica dostupna je u Prilogu ovoj Uredbi):
|
(94) |
U pogledu te prilagodbe neke zainteresirane strane tvrdile su da Komisija pri ažuriranju svojeg popisa zemalja u razvoju ne bi trebala automatski uključiti one zemlje u razvoju koje su trenutačno isključene iz mjere i čiji bi uvoz nadoknadio obujam koji se prije zabrane uvoza uvozio iz Rusije i Bjelarusa. Te su strane tvrdile da metodologija koju je Komisija upotrijebila za izračun udjela uvoza na temelju pragova utvrđenih osnovnom uredbom o zaštitnoj mjeri EU-a nije primjerena s obzirom na izvanrednu političku situaciju koja proizlazi iz ničim izazvane i neopravdane vojne agresije Rusije na Ukrajinu. Drugim riječima, te su strane tražile da Komisija promijeni nazivnik koji se upotrebljava za izračun udjela uvoza zemalja u razvoju uklanjanjem određenih zemalja podrijetla iz nekih kategorija proizvoda. |
(95) |
Komisija je napomenula da su pravila o isključenju zemalja u razvoju utvrđena u članku 9. stavku 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama i članku 18. osnovne uredbe o zaštitnoj mjeri EU-a. Stoga prema Komisijinu tumačenju tih odredaba nema prostora za isključivanje nekih uvoza iz izračuna. |
(96) |
Štoviše, i neovisno o navedenim posebnim razlozima, Komisija je smatrala da bi, ako bi istražnom tijelu bilo dopušteno birati koji će uvoz uključiti u odgovarajući izračun pragova u skladu s tim odredbama, to neizbježno moglo dovesti do potencijalno diskriminirajućeg postupanja prema zainteresiranim stranama. |
(97) |
Stoga Komisija nije mogla prihvatiti tumačenje relevantnih odredbi za izračun pragova za isključenje zemalja u razvoju koje su predložile neke zainteresirane strane. |
6. RAZINA LIBERALIZACIJE
(98) |
Trenutačna stopa liberalizacije zaštitne mjere utvrđena je na godišnjoj razini od 4 % (52). Komisija je u ovom ispitnom postupku ocijenila je li ta razina liberalizacije i dalje primjerena. |
(99) |
Neke zainteresirane strane zatražile su da se razina liberalizacije poveća na primjerice 5 %. S druge strane, druge zainteresirane strane odbile su zahtjeve za daljnje povećanje stope liberalizacije kao neopravdane. |
(100) |
S obzirom na nedavne negativne trendove na tržištu čelika u Uniji, nesigurnost u pogledu gospodarskih prognoza za bližu budućnost, posebno za Uniju, te činjenicu da su tijekom cijelog razdoblja postojale carinske kvote za sve kategorije proizvoda, Komisija je smatrala da povećanje razine liberalizacije iznad trenutačne stope nije opravdano. |
(101) |
Stoga će se carinske kvote nastaviti povećavati za 4 % od 1. srpnja 2023. za sve kategorije proizvoda. Opseg određenih carinskih kvota za razdoblje od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024. (na tromjesečnoj osnovi) utvrđen je u Prilogu II. Uredbi o trećem preispitivanju funkcioniranja. |
(102) |
Konačno, ovo preispitivanje o izmjeni postojeće zaštitne mjere u skladu je i s obvezama koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma potpisanih s određenim trećim zemljama. |
(103) |
Mjere utvrđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zaštitne mjere osnovanog u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/478 i člankom 22. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/755, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) 2019/159 mijenja se kako slijedi:
|
Prilog III.2. u Prilogu III. zamjenjuje se Prilogom I. ovoj Uredbi. |
Dijelovi tablice koji se odnose na broj proizvoda 9 u dijelu IV.1. i IV.2. Priloga IV. zamjenjuju se tablicama u Prilogu II. ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. srpnja 2023.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. lipnja 2023.
Za Komisiju
Predsjednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) Uredba (EU) 2015/478 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz (SL L 83, 27.3.2015., str. 16.).
(2) Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.).
(3) Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 od 31. siječnja 2019. o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 31, 1.2.2019., str. 27.) („Uredba o konačnim zaštitnim mjerama”).
(4) Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1029 od 24. lipnja 2021. o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 radi produljenja zaštitne mjere protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 225 I, 25.6.2021., str. 1.).
(5) Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1590 оd 26. rujna 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 248, 27.9.2019., str. 28.).
(6) Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/894 оd 29. lipnja 2020. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 206, 30.6.2020., str. 27.).
(7) Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/978 оd 23. lipnja 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačne zaštitne mjere protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 167, 24.6.2022., str. 58.).
(8) Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/2037 оd 10. prosinca 2020. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 416, 11.12.2020., str. 32.).
(9) Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/434 od 15. ožujka 2022. o izmjeni Uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 88, 15.3.2022., str. 181.).
(10) Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/664 od 21. travnja 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačne zaštitne mjere protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 121, 22.4.2022., str. 12.).
(11) SL C 459, 2.12.2022., str. 6.
(12) https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI
(13) https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-history?caseId=2645
(14) Vidjeti, među ostalim, odjeljak 3.2.1. Uredbe o drugom preispitivanju funkcioniranja, uvodne izjave 27. i 28. Uredbe o preispitivanju radi produljenja mjere i uvodnu izjavu 56. Uredbe o trećem preispitivanju funkcioniranja.
(15) Izvor: Europska komisija na temelju informacija o dnevnoj iskorištenosti carinskih kvota dostupnih na: https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp?callbackuri=CBU-1&Lang=hr
(16) Osim bescarinskog čelika iz izvora iz ostalih trećih zemalja, korisnici iz Unije možda su imali mogućnost, barem u nekim situacijama, upotrijebiti i čelik od proizvođača iz Unije.
(17) Vidjeti, primjerice, odjeljak 3.5. Uredbe o trećem preispitivanju funkcioniranja.
(18) Vidjeti izjavu Adama Hodgea, glasnogovornika predstavnika SAD-a za trgovinu, od 9. prosinca 2022.: https://ustr.gov/about-us/policy-offices/press-office/press-releases/2022/december/statement-ustr-spokesperson-adam-hodge
(19) Vidjeti uvodne izjave od 54. do 59. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/978 оd 23. lipnja 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika; SL L 167, 24.6.2022., str. 58.
(20) Izvor: https://dataweb.usitc.gov/
(21) U izračun nije uključen uvoz iz EU-a u SAD jer je analiza iz ovog odjeljka usmjerena na ocjenjivanje mogućeg preusmjeravanja trgovine iz trećih zemalja na tržište Unije.
(22) S&P Global: Current gas, electricity prices threaten European steelmaking viability: https://www.spglobal.com/commodityinsights/en/market-insights/latest-news/metals/090922-current-gas-electricity-prices-threaten-european-steelmaking-viability-eurofer (9. rujna 2022.); Steel makers fear deepening crisis from energy crunch as output halted: https://www.reuters.com/business/energy/steel-makers-fear-deepening-crisis-energy-crunch-output-halted-2022-09-23/ (Reuters, 23. rujna 2022.). Za pregled kretanja cijena prirodnog plina u Uniji vidjeti, na primjer, Trading Economics: https://tradingeconomics.com/commodity/eu-natural-gas (posljednji pristup 30. travnja 2023.).
(23) Vidjeti, kao primjer: ArcelorMittal To Idle Parts of Three Plants as Energy Costs Bite: https://www.bloomberg.com/news/articles/2022-09-02/arcelormittal-to-idle-parts-of-three-plants-as-energy-costs-bite#xj4y7vzkg (Bloomberg, 2. rujna 2022.); Steel Plants Across Europe Cut Production as Power Prices Soar: https://www.bloomberg.com/news/articles/2022-03-09/spanish-steel-production-curbed-as-power-costs-soar-to-a-record#xj4y7vzkg (Bloomberg, 9. ožujka 2022.).
(24) S&P Global: Back in action: European mills restart idled blast furnaces on higher flat steel prices, 13. ožujka 2023.: https://www.spglobal.com/commodityinsights/en/market-insights/blogs/metals/031323-back-in-action-european- mills-restart-idled-blast-furnaces-on-higher-flat-steel-prices. Vidjeti i: Eurometal: Flat steel producer Acciaierie d'Italia to boost production in 2023, 2024: Flat steel producer Acciaierie d'Italia to boost production in 2023, 2024 - EUROMETAL; GMK: US Steel Kosice resumed operation of the blast furnace after a month and a half of downtime: https://gmk.center/en/news/us-steel-kosice-resumed-operation-of-the-blast-furnace-after-a-month-and-a-half-ofdowntime/
(25) Za udio uvoza u razdoblju od 2013. do 2017. vidjeti tablicu 2. Uredbe o konačnim zaštitnim mjerama. Za udio uvoza u razdoblju od 2018. do 2020. vidjeti tablicu 10. Uredbe o preispitivanju radi produljenja mjere. Udio uvoza 2021. iznosio je 18,1 %.
Izvor: Eurostat za uvoz; sektorski podaci i odgovori na upitnik za potrošnju.
(26) Vidjeti upućivanja u bilješci 14. uvodne izjave 13. ove Uredbe.
(27) OECD, Latest Developments in Steelmaking Capacity (17. veljače 2023.).
(28) Ibidem.
(29) Za kretanje cijena energije i očekivane razine cijena energije u Uniji u usporedbi s povijesnim podacima vidjeti Economist Intelligence Unit: Commodities Outlook 2023, stranica 3. (dostupno uz pretplatu); i Trading Economics: https://tradingeconomics.com/commodity/eu-natural-gas. Iz oba je izvora vidljivo da su trenutačne cijene energije u Uniji, iako znatno niže od najviših cijena 2022., i dalje na znatno višoj razini nego što su bile prethodnih godina.
(30) OECD, Steel Market Developments, Q4 2022 (16. prosinca 2022.).
(31) OECD, Steel Market Developments, Q2 2023 (21. veljače 2023.).
(32) Fitch Ratings: Global Steel Outlook 2023 (12. prosinca 2022.), https://www.fitchratings.com/research/corporate-finance/global-steel-outlook-2023-13-12-2022#:~:text=We%20forecast%20global%20steel%20consumption,tonnes%20(mt)%20in%202022.
(33) S&P Platts Global: Steel Price Forecast and Steel Market Outlook 2023 (dostupno uz pretplatu).
(34) Svjetsko udruženje za čelik: Short Range Outlook, listopad 2022.
(35) Svjetsko udruženje za čelik: Short Range Outlook, travanj 2023.
(36) Vidjeti, u vezi sa sličnim tvrdnjama iznesenima u prethodnim ispitnim postupcima, nalaze Komisije iz odjeljka 4.5. Uredbe o trećem preispitivanju funkcioniranja, odjeljka 7.6. Uredbe o preispitivanju radi produljenja mjere, uvodne izjave 123. Uredbe o drugom preispitivanju funkcioniranja te uvodnih izjava 159. i 163. Uredbe o prvom preispitivanju funkcioniranja.
(37) Vidjeti odjeljak 7.10. Uredbe o preispitivanju radi produljenja mjere.
(38) Uredba (EU) 2015/477 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o mjerama koje Unija može poduzeti u vezi s kombiniranim učinkom antidampinških ili antisubvencijskih mjera sa zaštitnim mjerama; SL L 83, 27.3.2015., str. 11.
(39) WT/DS595/R Europska unija – Zaštitne mjere za određene proizvode od čelika, 29. travnja 2022.
(40) Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/104 оd 12. siječnja 2023. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika na temelju izvješća koje je donijelo Tijelo za rješavanje sporova Svjetske trgovinske organizacije; SL L 12, 13.1.2023., str. 7.
(41) Vidjeti OECD-ovo izvješće Steel trade and trade policy developments – 2021-22 (16.12.22.), tablica B.1., str. 47.
(42) Vidjeti odjeljak 1.1.2. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2023/104.
(43) Vidjeti uvodne izjave 47. i 48. Uredbe o preispitivanju radi produljenja mjere.
(44) Odgovori tih udruženja na upitnik uključivali su i pojedinačne odgovore njihovih članova koji su sudjelovali u postupku. Oba skupa podataka bila su dostupna u dokumentaciji o predmetu (na platformi TRON).
(45) Vidjeti OECD-ovo izvješće Steel Market Developments, Q4 (prosinac 2022.), str. 22., tablica 4. Dostupno na: https://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-Q4-2022.pdf
(46) Izvor neobrađenih podataka: Global Trade Atlas (GTA), https://www.gtis.com/gta/. Podaci se odnose na 2022. za izvoz iz glavnih zemalja izvoznica čelika u Uniju, odnosno iz Kine, Indije, Južne Koreje, Tajvana i Turske (njihov kombinirani izvoz čelika u Uniju 2022. činio je 52 % ukupnog uvoza). Podaci iz Rusije, nekad druge najveće zemlje izvoznice čelika u Uniju, nisu uzeti u obzir jer je njezin izvoz čelika u određene jurisdikcije, uključujući tržište Unije, trenutačno zabranjen zbog sankcija uvedenih zbog ničim izazvane i neopravdane vojne agresije na Ukrajinu.
(47) Za većinu tih zemalja podrijetla tržište Unije imalo je dvoznamenkasti udio u ukupnom izvozu, koji je dosegnuo 27 %.
(48) Uvoz u Uniju smanjio se 2022. za 9 % u odnosu na vrhunac dosegnut 2018., što predstavlja smanjenje od 3,2 milijuna tona.
(49) U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2015/478 i člankom 9. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama.
(50) Izvor: Eurostat.
(51) Do ovog postupka preispitivanja na sve zemlje u razvoju koje su članice WTO-a primjenjivala se mjera iz kategorije 24 jer je premašen prag od 9 %. Budući da taj prag 2022. više nije bio premašen, mjera će se primjenjivati samo na one zemlje u razvoju koje su članice WTO-a i koje premašuju prag od 3 %.
(52) Vidjeti uvodnu izjavu 42. Uredbe o trećem preispitivanju funkcioniranja.
PRILOG I.
„PRILOG III.2
Popis kategorija proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju konačne mjere
Zemlja/skupina proizvoda |
1 |
2 |
3A |
3B |
4A |
4B |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
12 |
13 |
14 |
15 |
16 |
17 |
18 |
19 |
20 |
21 |
22 |
24 |
25A |
25B |
26 |
27 |
28 |
Argentina |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Brazil |
X |
X |
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Kina |
|
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Egipat |
X |
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Indija |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
|
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
|
X |
Indonezija |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Kazahstan |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Malezija |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Meksiko |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Moldova |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Sjeverna Makedonija |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
X |
X |
|
X |
Oman |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Južna Afrika |
|
|
|
|
X |
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Turska |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
X |
X |
Ukrajina |
X |
X |
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
X |
X |
X |
X |
|
X |
|
X |
X |
Ujedinjeni Arapski Emirati |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Vijetnam |
X |
|
|
X |
X |
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
Sve ostale zemlje u razvoju |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
PRILOG II.
„PRILOG IV.
IV.1 – Opseg carinskih kvota
Broj proizvoda |
Kategorija proizvoda |
Oznake KN |
Dodjela po zemlji (ako je primjenjivo) |
Godina 6. |
Stopa dodatne pristojbe |
Redni broj |
|||
od 1.7.2023. do 30.9.2023. |
od 1.10.2023. do 31.12.2023. |
od 1.1.2024. do 31.3.2024. |
od 1.4.2024. do 30.6.2024. |
||||||
Opseg carinske kvote (u neto tonama) |
|||||||||
9 |
Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake |
7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
(Republika) Koreja |
49 549,16 |
49 549,16 |
49 010,58 |
49 010,58 |
25 % |
09.8846 |
Tajvan |
45 948,59 |
45 948,59 |
45 449,15 |
45 449,15 |
25 % |
09.8847 |
|||
Indija |
30 710,50 |
30 710,50 |
30 376,69 |
30 376,69 |
25 % |
09.8848 |
|||
Južna Afrika |
26 723,10 |
26 723,10 |
26 432,63 |
26 432,63 |
25 % |
09.8853 |
|||
Sjedinjene Američke Države |
24 986,11 |
24 986,11 |
24 714,52 |
24 714,52 |
25 % |
09.8849 |
|||
Turska |
20 791,56 |
20 791,56 |
20 565,57 |
20 565,57 |
25 % |
09.8850 |
|||
Malezija |
13 172,38 |
13 172,38 |
13 029,20 |
13 029,20 |
25 % |
09.8851 |
|||
Ostale zemlje |
52 837,87 |
52 837,87 |
52 263,55 |
52 263,55 |
25 % |
IV.2 – Opseg globalnih i preostalih carinskih kvota po tromjesečju
Broj proizvoda |
Dodjela po zemlji (ako je primjenjivo) |
Godina 3. |
|||
od 1.7.2023. do 30.9.2023. |
od 1.10.2023. do 31.12.2023. |
od 1.1.2024. do 31.3.2024. |
od 1.4.2024. do 30.6.2024. |
||
Opseg carinske kvote (u neto tonama) |
Opseg carinske kvote (u neto tonama) |
Opseg carinske kvote (u neto tonama) |
Opseg carinske kvote (u neto tonama) |
||
9 |
Ostale zemlje |
52 837,87 |
52 837,87 |
52 263,55 |
52 263,55 |
(1) Od 1.7. do 31.3.: 09.8621
Od 1.4. do 30.6.: 09.8622
Od 1.4. do 30.6.: za (Republiku) Koreju*, Tajvan*, Indiju*, Južnu Afriku*, Sjedinjene Američke Države*, Tursku* i Maleziju*: 09.8578 *U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.
ODLUKE
27.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 161/62 |
ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2023/1302
od 26. lipnja 2023.
o izmjeni Odluke 2013/354/ZVSP o Policijskoj misiji Europske unije za palestinska područja (EUPOL COPPS)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
budući da:
(1) |
Vijeće je 3. srpnja 2013. donijelo Odluku 2013/354/ZVSP (1) kojom se misija EUPOL COPPS nastavlja od 1. srpnja 2013. |
(2) |
Vijeće je 27. lipnja 2022. donijelo Odluku (ZVSP) 2022/1018 (2) o izmjeni Odluke 2013/354/ZVSP i njezinu produljenju od 1. srpnja 2022. do 30. lipnja 2023. |
(3) |
U kontekstu koordiniranog strateškog preispitivanja misija EUBAM Rafah i EUPOL COPPS Politički i sigurnosni odbor postigao je 28. veljače 2023. dogovor o tome da bi te dvije misije trebalo produljiti u obliku dvaju produljenja po godinu dana, do 30. lipnja 2025. |
(4) |
Uzimajući u obzir informacije koje su dostavili Izrael i Palestinska samouprava, misiju EUPOL COPPS u ovoj bi fazi trebalo produljiti za godinu dana, do 30. lipnja 2024. |
(5) |
Odluku 2013/354/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(6) |
Misija EUPOL COPPS provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su navedeni u članku 21. Ugovora, |
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odluka 2013/354/ZVSP mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 12. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak: „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUPOL COPPS za razdoblje od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024. iznosi 11 360 000 EUR.”; |
2. |
u članku 15. treći stavak zamjenjuje se sljedećim: „Prestaje važiti 30. lipnja 2024.”. |
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Primjenjuje se od 1. srpnja 2023.
Sastavljeno u Luxembourgu 26. lipnja 2023.
Za Vijeće
Predsjednik
J. BORRELL FONTELLES
(1) Odluka Vijeća 2013/354/ZVSP od 3. srpnja 2013. o Policijskoj misiji Europske unije za palestinska područja (EUPOL COPPS) (SL L 185, 4.7.2013., str. 12.).
(2) Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/1018 od 27. lipnja 2022. o izmjeni Odluke 2013/354/ZVSP o Policijskoj misiji Europske unije za palestinska područja (EUPOL COPPS) (SL L 170, 28.6.2022., str. 76.).
27.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 161/64 |
ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2023/1303
od 26. lipnja 2023.
o izmjeni Zajedničke akcije 2005/889/ZVSP o uspostavi Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
budući da:
(1) |
Vijeće je 25. studenog 2005. donijelo Zajedničku akciju 2005/889/ZVSP (1), kojom se uspostavlja Misija pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah). |
(2) |
Vijeće je 27. lipnja 2022. donijelo Odluku (ZVSP) 2022/1017 (2) o izmjeni Zajedničke akcije 2005/889/ZVSP i njezinu produljenju do 30. lipnja 2023. |
(3) |
U kontekstu koordiniranog strateškog preispitivanja misija EU BAM Rafah i EUPOL COPPS Politički i sigurnosni odbor (PSO) postigao je 28. veljače 2023. dogovor o tome da bi te dvije misije trebalo produljiti u obliku dvaju produljenja po godinu dana, do 30. lipnja 2025. |
(4) |
Uzimajući u obzir informacije koje su dostavili Izrael i Palestinska samouprava, misiju EU BAM Rafah u ovoj bi fazi trebalo produljiti za godinu dana, do 30. lipnja 2024. |
(5) |
Zajedničku akciju 2005/889/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(6) |
Misija EU BAM Rafah provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su navedeni u članku 21. Ugovora, |
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Zajednička akcija 2005/889/ZVSP mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 13. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak: „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EU BAM Rafah za razdoblje od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024. iznosi 2 360 000 EUR.”; |
2. |
u članku 16. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Prestaje važiti 30. lipnja 2024.”. |
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Primjenjuje se od 1. srpnja 2023.
Sastavljeno u Luxembourgu 26. lipnja 2023.
Za Vijeće
Predsjednik
J. BORRELL FONTELLES
(1) Zajednička akcija Vijeća 2005/889/ZVSP od 25. studenoga 2005. o uspostavi Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) (SL L 327,14.12.2005., str. 28.).
(2) Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/1017 od 27. lipnja 2022. o izmjeni Zajedničke akcije 2005/889/ZVSP o uspostavi Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) (SL L 170, 28.6.2022., str. 74.).
27.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 161/66 |
ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2023/1304
od 26. lipnja 2023.
o izmjeni Odluke (ZVSP) 2021/509 o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1., članak 41. stavak 2., članak 42. stavak 4. i članak 30. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, uz potporu Komisije,
budući da:
(1) |
Vijeće je 12. prosinca 2022. postiglo dogovor o tome da bi ukupnu financijsku gornju granicu Europskog instrumenta mirovne pomoći („Instrument”) trebalo povećati za 2 000 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) za godine od 2024. do 2027. Pri provedbi tog povećanja treba se poštovati gornja granica za plaćanja dogovorena za 2023. Vijeće je potvrdilo i da bi se s obzirom na razvoj međunarodnog sigurnosnog okružja ukupna financijska gornja granica Instrumenta do 2027. mogla dodatno povećati. O svakom daljnjem povećanju jednoglasno odlučuje Vijeće te ono treba biti utvrđeno u izmjeni Odluke Vijeća (ZVSP) 2021/509 (1). Ukupno povećanje financijske gornje granice Instrumenta do 2027. ne smije premašiti 5 500 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). |
(2) |
U svojim zaključcima od 15. prosinca 2022. Europsko vijeće ponovno je istaknulo globalnu dimenziju Instrumenta i pozdravilo dogovor postignut na sastanku Vijeća 12. prosinca 2022. kako bi se osigurala njegova financijska održivost. |
(3) |
Vijeće je 13. ožujka 2023. donijelo Odluku (ZVSP) 2023/577 (2) o izmjeni Odluke (ZVSP) 2021/509. |
(4) |
Vijeće je 20. ožujka 2023. postiglo dogovor o tome da će razmotriti daljnje povećanje ukupne financijske gornje granice Instrumenta za 3 500 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). Pri provedbi tog povećanja treba poštovati globalno područje primjene i predvidljivost Instrumenta i njegove potrebe za dugoročnim financiranjem mjera pomoći kojima se osiguravaju kako smrtonosna tako i nesmrtonosna oprema te misija i operacija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Osim toga, pri provedbi tog povećanja treba poštovati gornju granicu za plaćanja dogovorenu za 2023. Odluku (ZVSP) 2021/509 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odluka (ZVSP) 2021/509 mijenja se kako slijedi:
1. |
članak 2. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 2. 1. Financijska gornja granica za provedbu Instrumenta za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 12 040 000 000 EUR u tekućim cijenama. 2. Godišnja raspodjela financijske gornje granice utvrđena je u Prilogu I. 3. Financijska gornja granica upotrebljava se na način kojim se čuva globalno zemljopisno područje primjene Instrumenta i sposobnost Unije da spriječi krize i sukobe te brzo odgovori na njih, prije svega, ali ne isključivo, u područjima koja predstavljaju najhitnije i najkritičnije sigurnosne prijetnje za Uniju, postupajući, na temelju članka 9. stavka 1., u skladu sa strateškim prioritetima koje su utvrdili Europsko vijeće i Vijeće. Odbor za Instrument iz članka 11. odlučuje o upotrebi financijske gornje granice utvrđivanjem ukupnih iznosa namijenjenih za mjere pomoći i ukupnih iznosa namijenjenih za operacije koje se financiraju u okviru Instrumenta kako bi se osigurala njegova financijska održivost. Odbor za Instrument prema potrebi revidira te ukupne iznose u skladu sa strateškim usmjerenjem koje Politički i sigurnosni odbor (PSO) pruža na temelju članka 9. stavka 2.” |
2. |
u članku 73. dodaje se sljedeći stavak: „10. Odbor odlučuje o upotrebi financijske gornje granice na temelju članka 2. stavka 3. do 30. rujna 2023.” |
3. |
Prilog I. zamjenjuje se sljedećim: „PRILOG I. GODIŠNJE FINANCIJSKE GORNJE GRANICE Godišnja odobrena sredstva odobravaju se u okviru sljedećih iznosa, ne dovodeći u pitanje članak 17. stavke 3. i 3.a te podložno članku 73. stavku 2.:
|
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Luxembourgu 26. lipnja 2023.
Za Vijeće
Predsjednik
J. BORRELL FONTELLES
(1) Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/509 od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2015/528 (SL L 102, 24.3.2021., str. 14.).
(2) Odluka Vijeća (ZVSP) 2023/577 od 13. ožujka 2023. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2021/509 o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći (SL L 75, 14.3.2023., str. 23.)
27.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 161/68 |
ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2023/1305
od 26. lipnja 2023.
o izmjeni Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
budući da:
(1) |
Vijeće je 22. svibnja 2013. donijelo Odluku 2013/233/ZVSP (1) kojom je uspostavljena misija Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya). |
(2) |
Vijeće je 18. lipnja 2021. donijelo Odluku (ZVSP) 2021/1009 (2) o prilagodbi mandata misije EUBAM Libya i njezinu produljenju do 30. lipnja 2023. |
(3) |
U kontekstu strateškog preispitivanja misije EUBAM Libya Politički i sigurnosni odbor (PSO) složio se da bi misiju trebalo produljiti za dvije godine, do 30. lipnja 2025., te da bi u tom razdoblju misija trebala doprinijeti jačanju kapaciteta relevantnih libijskih tijela i agencija za upravljanje libijskim granicama, borbu protiv prekograničnog kriminala, uključujući trgovinu ljudima i krijumčarenje migranata, i borbu protiv terorizma. |
(4) |
Razdoblje obuhvaćeno financijskim referentnim iznosom predviđenim Odlukom (ZVSP) 2021/1009 trebalo bi produljiti do 30. rujna 2023. Vijeće bi u kasnijoj fazi trebalo odlučiti o referentnom iznosu za razdoblje od 1. listopada 2023. do 30. lipnja 2025. |
(5) |
Odluku 2013/233/ZVSP trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. |
(6) |
Misija EUBAM Libya provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora, |
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odluka 2013/233/ZVSP mijenja se kako slijedi:
1. |
članak 2. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 2. Cilj Misija EUBAM Libya doprinosi jačanju kapaciteta relevantnih libijskih tijela i agencija za upravljanje libijskim granicama, borbu protiv prekograničnog kriminala, uključujući trgovinu ljudima i krijumčarenje migranata, i borbu protiv terorizma.” |
2. |
u članku 3. stavci 1. i 1.a zamjenjuju se sljedećim: „1. Radi postizanja cilja utvrđenog u članku 2. misija EUBAM Libya:
1.a U obavljanju svojih zadaća misija EUBAM Libya pruža tehničke savjete, aktivnosti izgradnje kapaciteta na operativnoj i tehničkoj razini, i provodi projekte, prema potrebi dopunjene, i na pojedinačnoj osnovi specijaliziranim osposobljavanjem. Misija EUBAM Libya usto pruža strateške savjete na zahtjev libijskih tijela.” |
3. |
u članku 13. stavku 1. zadnji podstavak zamjenjuje se sljedećim: „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda misije EUBAM Libya od 1. srpnja 2021. do 30. rujna 2023. iznosi 84 850 000 EUR. O financijskom referentnom iznosu namijenjenom pokrivanju rashoda misije EUBAM Libya od 1. listopada 2023. do 30. lipnja 2025. odlučuje Vijeće.”; |
4. |
u članku 16. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim: „PSO provodi stratešku procjenu misije EUBAM Libya i njezina mandata do 30. lipnja 2024. Strateško preispitivanje misije EUBAM Libya provodi se pravodobno prije prestanka važenja ove Odluke. Ova Odluka primjenjuje se do 30. lipnja 2025.”. |
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Primjenjuje se od 1. srpnja 2023.
Sastavljeno u Luxembourgu 26. lipnja 2023.
Za Vijeće
Predsjednik
J. BORRELL FONTELLES
(1) Odluka Vijeća 2013/233/ZVSP od 22. svibnja 2013. o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granica u Libiji (EUBAM Libya) (SL L 138, 24.5.2013., str. 15.).
(2) Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/1009 od 18. lipnja 2021. o izmjeni Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya) (SL L 222, 22.6.2021., str. 18.).
27.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 161/70 |
ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2023/1306
od 26. lipnja 2023.
o potpori projektu o području bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku u promjenjivom regionalnom sigurnosnom okruženju
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
budući da:
(1) |
Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku Unije iz 2016. kao i Strategija Europske unije protiv širenja oružja za masovno uništenje iz 2003. temelje se na uvjerenju da je multilateralni pristup sigurnosti, među ostalim razoružanju i neširenju oružja, najbolji način za održavanje međunarodnog poretka. |
(2) |
Stoga je politika Unije poštovati, provoditi i jačati provedbu i univerzalizaciju postojećih ugovora, sporazuma i normi o razoružanju i neširenju oružja te surađivati s trećim zemljama i pomagati im u ispunjavanju njihovih obveza u skladu s multilateralnim konvencijama i režimima. |
(3) |
U Zajedničkoj deklaraciji sa Sastanka na vrhu za Mediteran u Parizu od 13. srpnja 2008., kojom je osnovana Unija za Mediteran, ponovno je potvrđena zajednička težnja postizanju mira i regionalne sigurnosti, kako je navedeno u Deklaraciji iz Barcelone usvojenoj na Euromediteranskoj konferenciji održanoj 27. i 28. studenoga 1995., među ostalim pridržavanjem međunarodnih ugovora i konvencija o oružju za masovno uništenje, kao i s pomoću regionalnih dogovora, poput onih o uspostavi područjâ bez nuklearnog oružja. |
(4) |
Na Revizijskoj konferenciji Ugovora o neširenju oružja održanoj 2010. naglašena je važnost procesa koji vodi potpunoj provedbi Rezolucije iz 1995. o Bliskom istoku („Rezolucija iz 1995.”). U tu su svrhu na Revizijskoj konferenciji Ugovora o neširenju oružja održanoj 2010. podržani konkretni koraci, među ostalim razmatranje svih ponuda čiji je cilj podržati provedbu Rezolucije iz 1995., uključujući ponudu Unije da bude domaćin seminaru posvećenom daljnjem djelovanju, koji je povezan sa seminarom organiziranim u lipnju 2008. |
(5) |
Na Revizijskoj konferenciji Ugovora o neširenju oružja održanoj 2010. prepoznata je usto važna uloga civilnog društva u doprinošenju provedbi Rezolucije iz 1995. te su potaknuta sva nastojanja u tom pogledu. |
(6) |
U svojem programu za razoružanje naslovljenom „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”, predstavljenom 24. svibnja 2018., glavni tajnik Ujedinjenih naroda obvezao se da će surađivati s državama članicama UN-a na jačanju i konsolidaciji područja bez nuklearnog oružja, među ostalim podupiranjem daljnje uspostave takvih područja, posebice na Bliskom istoku. |
(7) |
Unija je kontinuirano izražavala svoju spremnost da pomogne u procesu uspostave područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku podupiranjem procesa izgradnje povjerenja, posebno u okviru seminara i radionica Unije poput onih održanih 2008., 2011. i 2012., kao i u okviru projekta koji Institut Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR), uz potporu Unije, provodi od 2019. do 2023. o mjerama za izgradnju povjerenja koje vode uspostavi takvog područja, na temelju Odluke Vijeća (ZVSP) 2019/938 (1). |
(8) |
Unija želi nastaviti podupirati proces koji vodi uspostavi područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku pružanjem daljnje potpore radu UNIDIR-a u tu svrhu, |
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Kako bi se pospješio angažman Unije na uspostavi područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku, Unija podupire projekt UNIDIR-a sa sljedećim sveobuhvatnim ciljevima:
— |
pomoći u ublažavanju regionalnih trendova povezanih sa širenjem oružja za masovno uništenje, |
— |
poticati dogovore u pogledu regionalne sigurnosti, kao i norme i procese povezane s kontrolom i neširenjem oružja te razoružanjem, |
— |
razviti dublje razumijevanje povezanosti područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku i sadašnjih regionalnih i međunarodnih događanja, i |
— |
promicati djelotvorno, provjerljivo, uključivo i održivo područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. |
2. Podroban opis projekta naveden je u projektnom dokumentu u Prilogu.
Članak 2.
1. Visoki predstavnik odgovoran je za provedbu ove Odluke.
2. Tehničku provedbu projekta iz članka 1. stavka 1. izvršava UNIDIR, koji tu zadaću obavlja pod nadležnošću Visokog predstavnika. Visoki predstavnik u tu svrhu sklapa potrebne aranžmane s UNIDIR-om.
Članak 3.
1. Financijski referentni iznos za provedbu projekta iz članka 1. stavka 1. iznosi 2 099 969 EUR.
2. Rashodima koji se financiraju iznosom utvrđenim u stavku 1. upravlja se u skladu s pravilima i postupcima koji se primjenjuju na opći proračun Unije.
3. Komisija nadzire ispravnost upravljanja rashodima koji se financiraju iznosom utvrđenim u stavku 1. U tu svrhu sklapa sporazum o doprinosu s UNIDIR-om. Tim sporazumom utvrđuje se da UNIDIR osigurava vidljivost doprinosa Unije, u skladu s njegovom veličinom.
4. Komisija nastoji sklopiti sporazum o doprinosu iz stavka 3. u najkraćem mogućem roku nakon stupanja na snagu ove Odluke. Ona obavješćuje Vijeće o svim poteškoćama u tom procesu i o datumu sklapanja tog sporazuma.
Članak 4.
1. Visoki predstavnik izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na temelju podrobnih dvanaestomjesečnih izvješća koje priprema UNIDIR. Ta su izvješća temelj za evaluaciju koju na kraju projekta provodi Vijeće.
2. Komisija dostavlja informacije o financijskim aspektima provedbe projekta iz članka 1. stavka 1.
Članak 5.
1. Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
2. Ova Odluka prestaje važiti 36 mjeseci nakon datuma sklapanja sporazuma o doprinosu iz članka 3. stavka 3. Međutim, ona prestaje važiti šest mjeseci nakon stupanja na snagu ako se u tom roku ne sklopi sporazum o financiranju.
Sastavljeno u Luxembourgu 26. lipnja 2023.
Za Vijeće
Predsjednik
J. BORRELL FONTELLES
(1) Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/938 od 6. lipnja 2019. za potporu procesu izgradnje povjerenja koji vodi uspostavi područja bez nuklearnog oružja i svog drugog oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku (SL L 149, 7.6.2019., str. 63.).
PRILOG
Projekt za potporu području bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku u promjenjivom regionalnom sigurnosnom okruženju
Na Bliskom istoku događaju se promjene i raste nestabilnost, povećavaju se izvori nesigurnosti i nabava i upotreba konvencionalnog oružja, ali i raste zabrinutost zbog daljnje upotrebe i širenja nekonvencionalnog oružja. Kao rezultat toga, ali i drugih događaja u svijetu, regionalno sigurnosno okruženje uvelike se mijenja, što bi moglo imati trajne posljedice za regionalno i međunarodno širenje oružja za masovno uništenje. Projektom koji je UNIDIR predložio promicat će se neširenje oružja za masovno uništenje, kontrola oružja i norme i ciljevi povezani s razoružanjem na Bliskom istoku na način da će se kroz istraživanja povezana s tom temom, izgradnju kapaciteta i dijalog podupirati inicijativa za područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku i procesi važni za regionalnu sigurnost.
Kontekst i svrha
Na svjetskoj razini došlo je do krize povezane s režimima za neširenje oružja. Ti su instrumenti tijekom posljednja dva desetljeća oslabjeli jer su geopolitički interesi imali prednost nad mjerama za neširenje oružja, kontrolu oružja i razoružanje. Nedonošenje konačnog dokumenta za drugu uzastopnu revizijsku konferenciju o neširenju nuklearnog oružja samo je jedan od primjera, koji je jasan dokaz te krize. U tom širem geostrateškom kontekstu opažaju se velike promjene u sigurnosnom okruženju Bliskog istoka. Socijalni nemiri i građanski ratovi doveli su do stalne nestabilnosti, što je uzrokovalo raseljavanje stanovništva i utjecalo na sigurnost i stabilnost u susjednim regijama. Trenutačna nestabilnost utjecala je i na sposobnost vlada u regiji da se pozabave vanjskopolitičkim pitanjima, poput sudjelovanja u multilateralnim i regionalnim inicijativama za suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje. Na regionalnoj razini došlo je do promjena u savezništvima, što je utjecalo na dugotrajne regionalne odnose snaga. Osim toga, mjere koje poduzimaju akteri izvan regije, kao što su vojna prisutnost, aktivnosti i potpora, ali i vojna povlačenja, narušile su sigurnosno okruženje u regiji.
Kombinacija domaćih i regionalnih nestabilnosti dovela je do dvaju usporednih procesa koji bi mogli trajno utjecati na širenje oružja za masovno uništenje na regionalnoj i međunarodnoj razini. S jedne strane, u regiji je zabilježen porast nabave i upotrebe konvencionalnog i potencijalno nekonvencionalnog oružja, kao i uspostava (ili prijetnja uspostavom) kapaciteta za proizvodnju nuklearnog oružja, uz već postojeće kapacitete u području oružja za masovno uništenje. S druge strane, regionalne države pokazale su veću spremnost da riješe svoje regionalne sigurnosne probleme u okviru regionalnih i podregionalnih pregovora, a primjer toga su Abrahamovi sporazumi, prekid vatre u Jemenu, sporazum o pomorskom razgraničenju između Izraela i Libanona, dijalog između Irana i Saudijske Arabije te Irana i Ujedinjenih Arapskih Emirata, te trenutačni pregovori u okviru Ujedinjenih naroda o području bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. Ta se dva trenda mogu činiti proturječnima u pogledu njihovih implikacija na širenje oružja za masovno uništenje, no mogu se (i vjerojatno će se) nastaviti usporedno.
Ciljevi projekta
Predloženi projekt imat će četiri glavna cilja:
— |
pomoći u ublažavanju regionalnih trendova povezanih sa širenjem oružja za masovno uništenje, |
— |
poticati dogovore u pogledu regionalne sigurnosti, kao i norme i procese povezane s kontrolom i neširenjem oružja te razoružanjem, |
— |
razviti dublje razumijevanje povezanosti područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku i trenutačnih regionalnih i međunarodnih događanja, |
— |
promicati djelotvorno, provjerljivo, uključivo i održivo područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. |
Pristup u okviru projekta
U okviru projekta primijenit će se holistički pristup kojim će se obuhvatiti sve komponente istraživanja, prikupiti ideje, izraditi novi prijedlozi, izgraditi kapaciteti i potaknuti dijalog te će se nastojati zainteresirati i uključiti različite sudionike i publiku. To će se postići provedbom triju područja djelovanja (ishoda) i s njima povezanih rezultata:
— |
Područje djelovanja br. 1: produbiti razumijevanje i uvažavanje uzroka, motiva i rizika povezanih s regionalnim širenjem oružja za masovno uništenje kako bi se pronašla rješenja za poboljšanje regionalne sigurnosti i promicala regionalna rješenja za pitanje širenja oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. U okviru područja djelovanja br. 1 nastoji se povećati svijest i razumijevanje o čimbenicima koji potiču širenje oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. Cilj je utvrditi temeljne uzroke širenja oružja za masovno uništenje, uključujući strateške, političke ili druge motive, kao i povezane rizike i posljedice. Krajnji je opći cilj ovog područja djelovanja utvrditi praktična rješenja za poboljšanje regionalne sigurnosti i sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. To uključuje promicanje aktualnih i novih procesa u području regionalne sigurnosti, kao i inicijative za područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku, kojima bi se zabranilo posjedovanje, proizvodnja i upotreba oružja za masovno uništenje u regiji i promicali napori za razoružanje i neširenje oružja. Produbljivanjem razumijevanja izazova i razmatranjem mogućih rješenja, u okviru područja djelovanja br. 1 nastoji se poduprijeti razvoj sigurnijeg i stabilnijeg Bliskog istoka. |
— |
Područje djelovanja br. 2: izgraditi regionalne kapacitete kako bi se poboljšali razumijevanje problema i sposobnost utvrđivanja rješenja u vezi s pregovorima o području bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku i njegovom provedbom. Cilj je područja djelovanja br. 2 povećati sposobnost zemalja Bliskog istoka da se učinkovito uključe u pregovore i provedbu procesa u području regionalne sigurnosti općenito, a posebno u inicijativu za područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. To podrazumijeva jačanje sposobnosti regionalnih aktera da razumiju složenost problema širenja oružja za masovno uništenje, kao i poboljšanje njihovih kapaciteta za utvrđivanje i provedbu praktičnih rješenja. Aktivnosti u tom području djelovanja uključivat će programe osposobljavanja i izgradnje kapaciteta za vladine dužnosnike, stručnjake i druge relevantne dionike te pomoć u privlačenju nove ciljane publike u regiji. Opći je cilj stvoriti informiraniju i angažiraniju regionalnu zajednicu koja je spremnija za suočavanje s izazovima povezanima s širenjem oružja za masovno uništenje, kao i za promicanje regionalne sigurnosti. Izgradnjom regionalnih kapaciteta i boljim razumijevanjem navedenih pitanja, u okviru ovog područja djelovanja nastoji se poduprijeti učinkovito pregovaranje i provedbu tekućeg i novog procesa u području regionalne sigurnosti, uključujući područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku, te time potaknuti ostale dogovore u području regionalne sigurnosti, kao i kontrolu oružja, neširenje oružja i razoružanje. |
— |
Područje djelovanja br. 3: podupirati djelotvorno, provjerljivo, uključivo i održivo područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. Kako bi se osiguralo da područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku bude sveobuhvatno, djelotvorno i provjerljivo, područje djelovanja br. 3 bit će usmjereno i na potporu tehničkim i pravnim aspektima povezanima s pregovorima o području bez oružja te njegovom provedbom. Naposljetku, cilj je ovog područja djelovanja promicati područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku koje je ostvarivo i održivo, tj. koje se može postići, trajati i u budućnosti postati ključni instrument za poboljšanje regionalne sigurnosti i sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. |
Projektne aktivnosti i očekivani rezultati
U okviru projekta provodit će se aktivnosti, održavati događanja i objavljivati izvješća u cilju promicanja četiriju aktivnosti reforme u sva tri područja djelovanja.
Područje djelovanja br. 1: produbiti razumijevanje i uvažavanje uzroka, motiva i rizika povezanih s regionalnim širenjem oružja za masovno uništenje kako bi se pronašla rješenja za poboljšanje regionalne sigurnosti i promicalo područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku kao jedno od rješenja za pitanje širenja oružja za masovno uništenje u toj regiji. Kao dio ovog područja djelovanja, u okviru projekta će se:
— |
sazvati dva ili više okruglih stolova kako bi se raspravljalo o aktualnim regionalnim i međunarodnim događajima i njihovu utjecaju na percepciju regionalnih prijetnji. Na njima će se okupiti stručnjaci, vladini dužnosnici i drugi relevantni dionici kako bi razmijenili stajališta o regionalnim sigurnosnim izazovima te razgovarali o načinima jačanja regionalne suradnje i stabilnosti, |
— |
provesti istraživanje radi mapiranja percepcije regionalnih prijetnji, preispitivanja instrumenata za postizanje kontrole oružja, neširenja oružja, razoružanja, kao i regionalne sigurnosti, te radi utvrđivanja načina na koji procesi u području regionalne sigurnosti i područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku mogu pomoći u prevladavanju tih izazova. To će istraživanje uključivati sveobuhvatnu analizu čimbenika koji potiču širenje oružja za masovno uništenje u regiji, kao i ispitivanje prednosti i nedostataka postojećih procesa i mehanizama u području regionalne sigurnosti, |
— |
objaviti dokument u kojem se sažimaju rezultati istraživanja i utvrđuju načini za ublažavanje uzroka, motiva i rizika povezanih s regionalnim širenjem oružja za masovno uništenje. Taj će dokument sadržavati političke zaključke za poboljšanje procesa u području regionalne sigurnosti i promicanje područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku kao jednog od ključnih instrumenata za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje u toj regiji. |
Sazivanjem okruglih stolova, provođenjem istraživanja i objavljivanjem dokumenta nastoji se povećati razumijevanje percepcije regionalnih prijetnji i utvrditi praktična rješenja za poboljšanje regionalne sigurnosti i sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku.
Područje djelovanja br. 2: izgraditi regionalne kapacitete kako bi se poboljšali razumijevanje problema i sposobnost utvrđivanja rješenja u vezi s pregovorima o području bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku i njegovom provedbom. Kao dio ovog područja djelovanja, u okviru projekta će se:
— |
uspostaviti mreže pojedinaca i institucija koji rade na regionalnoj sigurnosti i promiču regionalnu sigurnost, među ostalim i područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku, kako bi još bolje razumjeli tu temu i mogli utjecati na svoje nacionalne politike i sudjelovati u tekućim i budućim raspravama. To će uključivati uspostavu partnerstava s postojećim organizacijama i inicijativama te potporu razvoju novih mreža i saveza čiji je zajednički cilj promicanje područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. Cilj je uspostaviti, ojačati i integrirati postojeće napore za promicanje područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku i maksimalno povećati njegov utjecaj na regionalnu sigurnost, |
— |
organizirati najmanje dvije radionice za izgradnju kapaciteta za regionalne dužnosnike i stručnjake kako bi se poboljšalo razumijevanje pitanja povezanih s regionalnom sigurnošću, širenjem oružja za masovno uništenje i naporima za njihovo rješavanje, što uključuje i pregovore o području bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku i njegovu provedbu. Te će radionice sudionicima pružiti prilike za osposobljavanje i obrazovanje kako bi produbili svoje znanje i vještine te razvili praktična rješenja za pregovore i provedbu, |
— |
na internetskim stranicama UNIDIR-a održavati i poboljšavati internetski alati koji se odnose na područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. To će uključivati ažuriranje postojećih resursa i materijala te razvoj novih internetskih alata i resursa za potporu promicanju i provedbi područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku, |
— |
najmanje tri publikacije prevesti na regionalne jezike. Time će se doprinijeti razvoju terminologije na lokalnim jezicima i posljedično sadašnjim i budućim regionalnim stručnjacima omogućiti lakše razumijevanje, regionalnoj publici omogućit će se bolji pristup informacijama i resursima povezanima s područjem bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku te će se promicati vidljivost područja bez oružja i njegovo shvaćanje u regiji. |
Uspostavom mreža, organiziranjem radionica za izgradnju kapaciteta, održavanjem i poboljšanjem internetskih alata te prevođenjem publikacija nastoje se promicati napori u pogledu regionalne sigurnosti i područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku, kao i povećati regionalni kapaciteti za učinkovito sudjelovanje u pregovorima o njima i njihovoj provedbi.
Područje djelovanja br. 3: promicati djelotvorno, provjerljivo, uključivo i održivo područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku.
— |
objaviti najmanje tri dokumenta o toj temi koja se bave pitanjima koja predstavljaju izazove u pregovorima i/ili provedbi područja bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. Ti će dokumenti obuhvatiti niz pitanja povezanih s regionalnom sigurnošću, razoružanjem i neširenjem oružja te će sadržavati implikacije i opcije za rješavanje tih izazova. U njima će se pružiti sveobuhvatna i utemeljena analiza ključnih izazova u vezi s područjem bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku te će doprinijeti uspješnim pregovorima i provedbi tog područja, |
— |
organizirati najmanje dva javna događanja kao rasprave o pitanjima koja se odnose na pregovore o području bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istok i njegovu provedbu. Na tim će se događanjima okupiti stručnjaci, vladini dužnosnici i drugi relevantni dionici kako bi raspravljali i razmijenili mišljenja o izazovima i mogućnostima povezanima s područjem bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku, |
— |
organizirati informativni sastanci i pružati potpora tekućim naporima u vezi s područjem bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku koji se odnose na njegovu provedbu i ostale procese u području regionalne sigurnosti. To će uključivati pružanje potpore i savjeta relevantnim dionicima. |
Objavljivanjem dokumenata o toj temi, organiziranjem javnih događanja i informativnih sastanaka te pružanjem potpore nastoji se doprinijeti pregovorima o području bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku i njegovoj provedbi te prevladavanju ključnih izazova koji se mogu pojaviti tijekom tih procesa.
Ciljana publika
Predloženim projektom doprinijet će se naporima u području kontrole oružja, neširenja oružja i razoružanja na regionalnoj i međunarodnoj razini. Ciljana publika uključuje tri skupine koje se isprepliću, a one su:
— |
oblikovatelji politika i diplomati u regiji koji rade na kontroli oružja, neširenju oružja, razoružanju i pitanjima regionalne sigurnosti. To podrazumijeva i regionalne dužnosnike i stručnjake, kao i osobe koje rade u okviru regionalnih i multilateralnih foruma, uključujući revizijske konferencije Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, Konvencije o kemijskom oružju i Konvencije o biološkom oružju te Konferenciju o području bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku. Poseban naglasak stavit će se na uspostavu kontakta s manje zastupljenim skupinama kao što su mladi oblikovatelji politika, stručnjaci, žene i znanstvenici iz regije koji ne sudjeluju često u tim raspravama, |
— |
oblikovatelji međunarodnih sigurnosnih politika, diplomati i istraživači, posebno oni koji su usmjereni na kontrolu oružja, razoružanje i neširenje nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja i sustava njegove isporuke na Bliskom istoku, kao i na područje bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku i regionalnu sigurnost ili tehnologije u nastajanju, |
— |
znanstvenici i stručnjaci s Bliskog istoka koji nastoje pratiti i razumjeti brze promjene dinamike u regiji, državama regije i među tamošnjim stanovništvom, posljedice koje nestabilna savezništva i kapaciteti imaju za regionalnu sigurnost te izglede za sprečavanje i ublažavanje postojećih i budućih izvora napetosti i sukoba, kao i širenja oružja. |
Vremenski okvir projekta
Očekuje se da će projekt započeti sredinom srpnja 2023. i trajati 36 mjeseci. Planirani završetak je u srpnju 2026. Završni detaljni prikaz i financijska izvješća u vezi s projektom trebali bi biti dovršeni do kraja 2026.
Upravljanje projektom i nadzor nad projektom
Projekt će se provoditi pod pokroviteljstvom Instituta Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR). UNIDIR je autonomna institucija u okviru Ujedinjenih naroda osnovana 1980. u svrhu provedbe neovisnih istraživanja o razoružanju i povezanim problemima, posebice o pitanjima međunarodne sigurnosti. Sjedište te institucije s globalnim ugledom nalazi se u Ženevi, a ona već dugi niz godina raspolaže stručnim znanjem o pitanjima povezanima s oružjem za masovno uništenje i, među ostalim, znatnom institucionalnom memorijom i arhivom o procesima razoružanja, uključujući Ugovor o neširenju nuklearnog oružja i područja bez nuklearnog oružja širom svijeta, te znatnim brojem objavljenih publikacija koje su sve javno i besplatno dostupne na internetu.
Važna sastavnica djelovanja UNIDIR-a jest organiziranje i olakšavanje neformalnog dijaloga među različitim stručnjacima o pitanjima razoružanja koja se kreću od pitanja povezanih s oružjem za masovno uništenje do novih oružanih tehnologija. Stoga UNIDIR raspolaže širokom mrežom koja mu služi kao oslonac te iskustvom u organizaciji sastanaka u Ženevi i drugdje kao i pripremi sažetih izvješća i provedbi popratnog djelovanja.
UNIDIR-om upravlja Upravni odbor koji također djeluje kao savjetodavni odbor za pitanja razoružanja. Direktor UNIDIR-a odgovara Upravnom odboru. Upravni odbor okuplja raznoliku skupinu stručnjaka iz cijelog svijeta koji djeluju u osobnom svojstvu i sastaju se dvaput godišnje radi preispitivanja materijalnih i financijskih aktivnosti UNIDIR-a. Upravni odbor svake godine podnosi izvješće o radu glavnom tajniku UN-a. Direktor UNIDIR-a odgovoran je za organizaciju i usmjeravanje UNIDIR-a te za upravljanje njime, što uključuje sadržajne rezultate istraživanja i njegove financijske i administrativne procese.
Iako se radi o autonomnoj organizaciji, UNIDIR slijedi financijska pravila i propise UN-a, a njegova financijska dokumentacija podliježe reviziji koju provodi Odbor revizora UN-a. Svim financijskim aspektima projekta upravlja se u okviru programa Umoja, a preispituju se jedanput u tri mjeseca. UNIDIR relevantne donatore izvješćuje o napretku pojedinačnih projekata i njihovu financiranju najmanje jednom godišnje, a najviše jedanput u tri mjeseca, ovisno o zahtjevima pojedinog donatora.
27.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 161/77 |
ODLUKA VIJEĆA (EU) 2023/1307
od 26. lipnja 2023.
o financijskim doprinosima koje stranke Europskog razvojnog fonda trebaju platiti kao drugi obrok za 2023.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Unutarnji sporazum predstavnika vlada država članica Europske unije koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju pomoći Europske unije na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU, i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (1), a posebno njegov članak 7. stavak 2. u vezi s člankom 14. stavkom 3.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2018/1877 od 26. studenoga 2018. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2015/323 (2), a posebno njezin članak 19. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1) |
U skladu s člankom 46. Uredbe (EU) 2018/1877 Europska investicijska banka (EIB) Komisiji šalje svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja. |
(2) |
U skladu s člankom 19. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1877 Komisija do 15. lipnja 2023. podnosi prijedlog u kojem određuje iznos drugog obroka doprinosa za 2023. |
(3) |
U skladu s člankom 20. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1877 u okviru poziva za doprinose prvo se iskorištavaju iznosi utvrđeni za prethodne europske razvojne fondove („ERF”). Stoga bi trebalo uputiti poziv za sredstva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1877 za EIB i za Komisiju. |
(4) |
U skladu s člankom 152. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”) Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske („Ujedinjena Kraljevina”) ostaje sudionica u ERF-u do zaključenja 11. ERF-a i svih prethodnih nezaključenih ERF-ova. Međutim, u skladu s člankom 153. Sporazuma o povlačenju ne smije se ponovno upotrijebiti udio Ujedinjene Kraljevine u opozvanim sredstvima iz projekata u okviru 11. ERF-a ako su ta sredstva opozvana nakon 31. prosinca 2020., ili iz prethodnih ERF-ova. |
(5) |
Odlukom Vijeća (EU) 2022/2242 (3) utvrđen je godišnji iznos doprinosa koje stranke ERF-a trebaju uplatiti za 2023. od 1 800 000 000 EUR za Komisiju, odnosno 300 000 000 EUR za EIB. |
(6) |
Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih u ovoj Odluci, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Utvrđuje se iznos doprinosa koje stranke ERF-a trebaju platiti kao drugi obrok za 2023. od 750 000 000 EUR. Od tog je iznosa 650 000 000 EUR namijenjeno Komisiji, a 100 000 000 EUR EIB-u.
Članak 2.
Pojedinačne doprinose za ERF stranke ERF-a plaćaju Komisiji i EIB-u kao drugi obrok za 2023. u skladu s Prilogom.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Luxembourgu 26. lipnja 2023.
Za Vijeće
Predsjednik
J. BORRELL FONTELLES
(1) SL L 210, 6.8.2013., str. 1.
(2) SL L 307, 3.12.2018., str. 1.
(3) Odluka Vijeća (EU) 2022/2242 od 14. studenoga 2022. o financijskim doprinosima koje stranke Europskog razvojnog fonda trebaju platiti radi financiranja tog fonda, određivanja gornje granice za 2024., godišnjeg iznosa za 2023., iznosa prvog obroka za 2023. i indikativnih, neobvezujućih predviđanja za očekivane godišnje iznose doprinosa za godine 2025. i 2026. (SL L 294, 15.11.2022., str. 17.).
PRILOG
Drugi obrok doprinosa ERF-u za 2023. (EUR) koji treba isplatiti Komisiji i EIB-u
DRŽAVE ČLANICE I UJEDINJENA KRALJEVINA |
Ključ za doprinose 11. ERF-u (%) |
Drugi obrok za 2023. (EUR) |
Ukupno |
|
Komisija |
EIB |
|||
11. ERF |
11. ERF |
|||
BELGIJA |
3,24927 |
21 120 255 |
3 249 270 |
24 369 525 |
BUGARSKA |
0,21853 |
1 420 445 |
218 530 |
1 638 975 |
ČEŠKA |
0,79745 |
5 183 425 |
797 450 |
5 980 875 |
DANSKA |
1,98045 |
12 872 925 |
1 980 450 |
14 853 375 |
NJEMAČKA |
20,57980 |
133 768 700 |
20 579 800 |
154 348 500 |
ESTONIJA |
0,08635 |
561 275 |
86 350 |
647 625 |
IRSKA |
0,94006 |
6 110 390 |
940 060 |
7 050 450 |
GRČKA |
1,50735 |
9 797 775 |
1 507 350 |
11 305 125 |
ŠPANJOLSKA |
7,93248 |
51 561 120 |
7 932 480 |
59 493 600 |
FRANCUSKA |
17,81269 |
115 782 485 |
17 812 690 |
133 595 175 |
HRVATSKA |
0,22518 |
1 463 670 |
225 180 |
1 688 850 |
ITALIJA |
12,53009 |
81 445 585 |
12 530 090 |
93 975 675 |
CIPAR |
0,11162 |
725 530 |
111 620 |
837 150 |
LATVIJA |
0,11612 |
754 780 |
116 120 |
870 900 |
LITVA |
0,18077 |
1 175 005 |
180 770 |
1 355 775 |
LUKSEMBURG |
0,25509 |
1 658 085 |
255 090 |
1 913 175 |
MAĐARSKA |
0,61456 |
3 994 640 |
614 560 |
4 609 200 |
MALTA |
0,03801 |
247 065 |
38 010 |
285 075 |
NIZOZEMSKA |
4,77678 |
31 049 070 |
4 776 780 |
35 825 850 |
AUSTRIJA |
2,39757 |
15 584 205 |
2 397 570 |
17 981 775 |
POLJSKA |
2,00734 |
13 047 710 |
2 007 340 |
15 055 050 |
PORTUGAL |
1,19679 |
7 779 135 |
1 196 790 |
8 975 925 |
RUMUNJSKA |
0,71815 |
4 667 975 |
718 150 |
5 386 125 |
SLOVENIJA |
0,22452 |
1 459 380 |
224 520 |
1 683 900 |
SLOVAČKA |
0,37616 |
2 445 040 |
376 160 |
2 821 200 |
FINSKA |
1,50909 |
9 809 085 |
1 509 090 |
11 318 175 |
ŠVEDSKA |
2,93911 |
19 104 215 |
2 939 110 |
22 043 325 |
UJEDINJENA KRALJEVINA (*1) |
14,67862 |
95 411 030 (*1) |
14 678 620 |
110 089 650 (*1) |
UKUPNO EU-27 I UJEDINJENA KRALJEVINA |
100,00 |
650 000 000 |
100 000 000 |
750 000 000 |
(*1) U skladu s člankom 153. Sporazuma o povlačenju Ujedinjena Kraljevina u ožujku 2023. službeno je zatražila da Komisija 2023. vrati svoj nepodmireni udio u pričuvama 10. i 11. ERF-a prebijanjem nepodmirenog doprinosa Ujedinjene Kraljevine ERF-u za 2023. (drugi i treći obrok, tj. ukupno 154,12 milijuna EUR). To će prebijanje biti navedeno u odgovarajućim uputama za plaćanje.