ISSN 1977-0847 |
||
Službeni list Europske unije |
L 16 |
|
![]() |
||
Hrvatsko izdanje |
Zakonodavstvo |
Godište 65. |
|
|
|
(1) Tekst značajan za EGP. |
HR |
Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje. Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
II. Nezakonodavni akti
UREDBE
25.1.2022 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 16/1 |
UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/93
оd 20. siječnja 2022.
o izmjeni priloga II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za akrinatrin, fluvalinat, folpet, fosetil, izofetamid, „Pepino mosaic virus, soj EU, blagi izolat Abp1”, „Pepino mosaic virus, soj CH2, blagi izolat Abp2”, spinetoram i spirotetramat u ili na određenim proizvodima
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 14. stavak 1. točku (a),
budući da:
(1) |
Maksimalne razine ostataka (MRO) za akrinatrin, fluvalinat, folpet, izofetamid, spinetoram i spirotetramat utvrđene su u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 396/2005. MRO-i za fosetil utvrđeni su u dijelu A Priloga III. toj uredbi. Za Pepino mosaic virus, soj EU, blagi izolat Abp1 i Pepino mosaic virus, soj CH2, blagi izolat Abp2 u Uredbi (EZ) br. 396/2005 nisu utvrđeni specifični MRO-i niti su te tvari uvrštene u Prilog IV. toj uredbi te se stoga primjenjuje zadana vrijednost od 0,01 mg/kg utvrđena u članku 18. stavku 1. točki (b) te uredbe. |
(2) |
U okviru postupka odobrenja uporabe sredstva za zaštitu bilja koje sadržava aktivnu tvar akrinatrin na breskvi i paprici podnesen je zahtjev za izmjenu postojećih MRO-a u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 396/2005. |
(3) |
U pogledu fluvalinata takav je zahtjev podnesen za rajčicu i lubenicu. U pogledu folpeta takav je zahtjev podnesen za ječam, zob i raž. U pogledu fosetila takav je zahtjev podnesen za limun, limetu, mandarinu i „biljne infuzije iz listova i začinskog bilja” nakon uporabe kalijevih fosfonata. U pogledu izofetamida takav je zahtjev podnesen za jagodičasto voće. U pogledu spinetorama takav je zahtjev podnesen za tušt. U pogledu spirotetramata takav je zahtjev podnesen za poriluk, „mladi luk i velški luk” te „med i ostale proizvode pčelarstva”. |
(4) |
U skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 396/2005 predmetne države članice ocijenile su te zahtjeve i Komisiji dostavile izvješća o ocjeni. |
(5) |
Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) ocijenila je zahtjeve i izvješća o ocjeni, posebno ispitavši rizike za potrošače i, prema potrebi, za životinje, te je dala obrazložena mišljenja o predloženim MRO-ima (2). Ta je mišljenja dostavila podnositeljima zahtjeva, Komisiji i državama članicama te ih je učinila dostupnima javnosti. |
(6) |
U pogledu spinetorama u tuštu Agencija je ocijenila zahtjev u cilju utvrđivanja MRO-a za salatu te dala obrazloženo mišljenje o predloženom MRO-u (3). U okviru tog postupka Agencija je ocijenila ispitivanja ostataka u kontekstu dobre poljoprivredne prakse za salatu, na temelju čega je predložen MRO od 4 mg/kg. U skladu s postojećim smjernicama Unije o ekstrapolaciji MRO-â (4), prikladno je na temelju ispitivanja ostataka provedenih na salati utvrditi MRO od 4 mg/kg za tušt. |
(7) |
Za sve ostale zahtjeve Agencija je zaključila da su svi uvjeti u pogledu podataka ispunjeni i da su izmjene MRO-â koje su zatražili podnositelji zahtjeva prihvatljive u odnosu na sigurnost potrošača na temelju ocjene izloženosti potrošača za 27 specifičnih europskih potrošačkih skupina. Agencija je uzela u obzir najnovije informacije o toksikološkim svojstvima tvari. Opasnost od prekoračenja prihvatljivog dnevnog unosa ili akutne referentne doze nije utvrđena ni pri izlaganju tim tvarima tijekom cijelog životnog vijeka konzumiranjem svih prehrambenih proizvoda koji ih mogu sadržavati ni pri kratkoročnom izlaganju zbog znatnog konzumiranja predmetnih proizvoda. |
(8) |
U kontekstu odobrenja aktivnih tvari niskog rizika Pepino mosaic virus, soj EU, blagi izolat Abp1 i Pepino mosaic virus, soj CH2, blagi izolat Abp2 u sažetak dokumentacije uvršteni su, u skladu s člankom 8. stavkom 1. točkom (g) Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5), zahtjevi za MRO kojima se podupire reprezentativna uporaba na rajčici u skladu s dobrim poljoprivrednim praksama u Uniji. Te je zahtjeve ocijenila predmetna država članica u skladu s člankom 11. stavkom 2. te uredbe. Agencija je ocijenila zahtjeve i dostavila zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od uporabe tih aktivnih tvari kao pesticida (6). U okviru tog postupka Agencija nije smatrala potrebnim utvrditi referentne vrijednosti za te tvari te je preporučila da se Pepino mosaic virus, soj EU, blagi izolat Abp1 i Pepino mosaic virus, soj CH2, blagi izolat Abp2 uvrste u Prilog IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005. |
(9) |
Na temelju obrazloženih mišljenja i zaključka Agencije i uzimajući u obzir čimbenike relevantne za pitanje koje se razmatra dotične izmjene MRO-â ispunjavaju uvjete iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 396/2005. |
(10) |
Uredbu (EZ) br. 396/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(11) |
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilozi II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. siječnja 2022.
Za Komisiju
Predsjednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) SL L 70, 16.3.2005., str. 1.
(2) Znanstvena izvješća Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) dostupna su na internetu: http://www.efsa.europa.eu:
Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for acrinathrin in peaches and sweet peppers (Obrazloženo mišljenje o izmjeni postojeće maksimalne razine ostataka za akrinatrin u breskvi i paprici). EFSA Journal 2021.;19(7):6681.
Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for tau-fluvalinate in tomatoes and watermelons (Obrazloženo mišljenje o izmjeni postojećih maksimalnih razina ostataka za tau-fluvalinat u rajčici i lubenici). EFSA Journal 2021.;19(6):6646.
Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for folpet in barley, oat, rye and wheat (Obrazloženo mišljenje o izmjeni postojećih maksimalnih razina ostataka za folpet u ječmu, zobi, raži i pšenici). EFSA Journal 2021.;19(5):6578.
Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for potassium phosphonates in lemons, limes and mandarins and in herbal infusions from leaves and herbs (Obrazloženo mišljenje o izmjeni postojećih MRO-a za kalijeve fosfonate u limunu, limeti i mandarini te u biljnim infuzijama iz listova i začinskog bilja). EFSA Journal 2021.;19(6):6673.
Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for isofetamid in raspberries, blackberries and dewberries (Obrazloženo mišljenje o izmjeni postojećih maksimalnih razina ostataka za izofetamid u malinama, borovnicama i ostružnicama). EFSA Journal 2021.;19(6):6677.
Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in leeks, spring onions and honey (Obrazloženo mišljenje o izmjeni postojećih maksimalnih razina ostataka za spirotetramat u poriluku, mladom luku i medu). EFSA Journal 2021.;19(3):6517.
(3) Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for spinetoram according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (Obrazloženo mišljenje o preispitivanju postojećih maksimalnih razina ostataka za spinetoram u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005). EFSA Journal 2020.;18(1):5997.
(4) Technical guidelines on data requirements for setting maximum residue levels, comparability of residue trials and extrapolation of residue data on products from plant and animal origin (Tehničke smjernice o zahtjevima u pogledu podataka za utvrđivanje maksimalnih razina ostataka, usporedivost ispitivanja ostataka i ekstrapolaciju podataka o ostacima na proizvodima biljnog i životinjskog podrijetla) (SANTE/2019/12752).
(5) Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).
(6) Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substances Pepino Mosaic Virus, EU strain, mild isolate Abp1 and Pepino Mosaic Virus, CH2 strain, mild isolate Abp2 (Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od uporabe aktivnih tvari Pepino mosaic virus, soj EU, blagi izolat Abp1 i Pepino mosaic virus, soj CH2, blagi izolat Abp2 kao pesticida). EFSA Journal 2021.;19(1):6388.
PRILOG
Prilozi II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 mijenjaju se kako slijedi:
1. |
u Prilogu II. stupci koji se odnose na akrinatrin, fluvalinat, folpet, izofetamid, spinetoram i spirotetramat zamjenjuju se sljedećim: „Ostaci pesticida i maksimalne razine ostataka (mg/kg)
|
2. |
u dijelu A Priloga III. stupac koji se odnosi na fosetil zamjenjuje se sljedećim: „Ostaci pesticida i maksimalne razine ostataka (mg/kg)
|
3. |
u Prilogu IV. abecednim redom umeću se sljedeći unosi: „Pepino Mosaic Virus, soj EU, blagi izolat Abp1” i „Pepino Mosaic Virus, soj CH2, blagi izolat Abp2”. |
(*1) Označava donju granicu analitičkog određivanja
(1) (a) Cjeloviti popis proizvoda biljnog i životinjskog podrijetla na koje se odnose MRO-i nalazi se u Prilogu I.
(*2) Označava donju granicu analitičkog određivanja
(2) Cjeloviti popis proizvoda biljnog i životinjskog podrijetla na koje se odnose MRO-i nalazi se u Prilogu I.”
25.1.2022 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 16/33 |
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/94
оd 24. siječnja 2022.
o neproduljenju odobrenja aktivne tvari fosmet u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1. i članak 78. stavak 2.,
budući da:
(1) |
Direktivom Komisije 2007/25/EZ (2) fosmet je uvršten u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) kao aktivna tvar. |
(2) |
Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4). |
(3) |
Odobrenje aktivne tvari fosmet, kako je navedena u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, istječe 31. srpnja 2022. |
(4) |
Zahtjev za produljenje odobrenja aktivne tvari fosmet podnesen je u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 844/2012 (5) u roku predviđenom tim člankom. |
(5) |
Podnositelj zahtjeva dostavio je dodatnu dokumentaciju u skladu s člankom 6. Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da je zahtjev potpun. |
(6) |
Država članica izvjestiteljica nakon savjetovanja s državom članicom suizvjestiteljicom pripremila je nacrt izvješća o ocjeni produljenja i dostavila ga 29. rujna 2020. Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji. |
(7) |
Agencija je nacrt izvješća o ocjeni produljenja dostavila podnositelju zahtjeva i državama članicama na podnošenje primjedbi te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Osim toga, Agencija je sažetak dodatne dokumentacije učinila dostupnim javnosti te je pokrenula javno savjetovanje o njemu. Agencija je 20. kolovoza 2020. Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se očekivati da fosmet ispunjava mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Agencija je izmijenila svoj zaključak i dostavila ga Komisiji 22. srpnja 2021. |
(8) |
Agencija je utvrdila da postoji neprihvatljiv rizik za korisnike sredstva, radnike, druge nazočne osobe i stanovnike, čak i uz upotrebu osobne zaštitne opreme ili primjenu dostupnih mjera za smanjenje rizika. Utvrdila je i da postoji visok akutni i kronični rizik za potrošače i vodene organizme te visok rizik za ptice, sisavce i neciljane člankonošce (uključujući pčele). |
(9) |
Osim toga, Agencija nije mogla provesti potpunu procjenu rizika za potrošače jer se na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva nisu mogli procijeniti ni svi proizvodi ni svi potencijalno relevantni metaboliti. Naposljetku, Agencija je zaključila da se procjena razvojne neurotoksičnosti ne može dovršiti jer podnositelj zahtjeva nije dostavio odgovarajuću studiju. |
(10) |
Komisija je Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje 26. siječnja 2021. dostavila izvješće o produljenju odobrenja, a 24. ožujka 2021. nacrt uredbe za fosmet. |
(11) |
Komisija je pozvala podnositelja zahtjeva da dostavi primjedbe na zaključak Agencije. Nadalje, u skladu s člankom 14. stavkom 1. trećim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012 Komisija je pozvala podnositelja zahtjeva da dostavi primjedbe na izvješće o produljenju. Podnositelj zahtjeva dostavio je primjedbe, koje su pažljivo razmotrene. |
(12) |
Međutim, unatoč argumentima koje je iznio podnositelj zahtjeva, bojazni u pogledu te aktivne tvari nisu se mogle ukloniti. |
(13) |
Stoga za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja nije utvrđeno da su ispunjena mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Stoga je u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) te uredbe primjereno ne produljiti odobrenje za aktivnu tvar fosmet. |
(14) |
Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(15) |
Državama članicama trebalo bi omogućiti dovoljno vremena za povlačenje odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju fosmet. |
(16) |
Ako države članice za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju fosmet odobre razdoblje odgode u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, to razdoblje ne bi smjelo biti dulje od 9 mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. |
(17) |
Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/745 (7) rok važenja odobrenja za fosmet produljen je do 31. srpnja 2022. kako bi se postupak produljenja mogao završiti prije isteka roka važenja odobrenja. Međutim, budući da je odluka o neproduljenju odobrenja donesena prije isteka tog produljenog roka važenja, ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati što prije. |
(18) |
Ovom se Uredbom ne sprečava ponovno podnošenje zahtjeva za odobrenje fosmeta u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
(19) |
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Neproduljenje odobrenja aktivne tvari
Odobrenje aktivne tvari fosmet ne produljuje se.
Članak 2.
Izmjena Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011
U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 redak 153., koji se odnosi na fosmet, briše se.
Članak 3.
Prijelazne mjere
Države članice povlače odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju fosmet kao aktivnu tvar najkasnije 1. svibnja 2022.
Članak 4.
Razdoblje odgode
Sva razdoblja odgode koja države članice odobre u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju isteći najkasnije 1. studenoga 2022.
Članak 5.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. siječnja 2022.
Za Komisiju
Predsjednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) SL L 309, 24.11.2009., str. 1.
(2) SL L 106, 24.4.2007., str. 34. i SL L 56M, 29.2.2008., str. 326.
(3) Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).
(4) Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).
(5) Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka obnavljanja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).
(6) Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (Stručni pregled procjene rizika od uporabe aktivne tvari fosmet kao pesticida); EFSA Journal 2021.;19(3):6237.
(7) Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/745 оd 6. svibnja 2021. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ugljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostaci destilacije masti, masne kiseline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kiselina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirani proteini, željezov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, biljna ulja/ulje uljane repice, kalijev hidrogen karbonat, propamokarb, protiokonazol, kvarcni pijesak, riblje ulje, repelenti životinjskog ili biljnog podrijetla koji odbijaju mirisom/ovčja mast, S-metolaklor, ravnolančani feromoni za leptire (red Lepidoptera), tebukonazol i urea (SL L 160, 7.5.2021., str. 89.).
25.1.2022 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 16/36 |
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/95
оd 24. siječnja 2022.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine kako je proširena na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi otpremljenog iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, neovisno o tome ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz tih zemalja, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1) |
Antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenog pribora za cijevi (u daljnjem tekstu „TPF” ili „predmetni proizvod”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (u daljnjem tekstu „predmetna zemlja” ili „Kina”) i Tajlanda izvorno su uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 584/96 (2) (u daljnjem tekstu „izvorne mjere”). |
(2) |
U skladu s člankom 13. stavkom 3. osnovne uredbe početne mjere proširene su uredbama Vijeća (EZ) br. 964/2003 (3), (EZ) br. 2052/2004 (4), (EZ) br. 2053/2004 (5) i (EZ) br. 655/2006 (6) na uvoz otpremljen iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke odnosno Filipina. |
(3) |
Mjere koje su trenutačno na snazi konačne su antidampinške pristojbe uvedene Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/1934 (7) o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. |
1.2. Mjere na snazi u odnosu na ostale treće zemlje
(4) |
Trenutačno su na snazi antidampinške mjere za uvoz određenog pribora za cijevi podrijetlom iz Ruske Federacije, Republike Koreje i Malezije (8). |
1.3. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i pokretanje postupka
(5) |
Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (9) antidampinških mjera za uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi („TPF”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”, „Kina” ili „predmetna zemlja”) Komisija je primila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe („zahtjev”). |
(6) |
Zahtjev je 25. lipnja 2020. podnio Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 60 % ukupne proizvodnje TPF-a u Uniji. |
(7) |
Zahtjev se temelji na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije. |
(8) |
Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 27. listopada 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (10) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
1.4. Zainteresirane strane
(9) |
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače u Uniji, proizvođače u NRK-u, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i kineska tijela te ih je pozvala na sudjelovanje. |
(10) |
Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje revizije zbog isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
1.5. Odabir uzorka
(11) |
U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
1.5.1. Odabir uzorka proizvođača iz Unije
(12) |
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i proizvodnje u Uniji koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu, osiguravajući pritom i zemljopisnu reprezentativnost. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 56 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji i 49 % ukupnog procijenjenog obujma prodaje nepovezanim kupcima u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da se očituju o privremenom uzorku, ali nije primila nikakve primjedbe. Stoga je privremeni uzorak potvrđen te se smatra reprezentativnim za industriju Unije. |
1.5.2. Odabir uzorka proizvođača iz Kine
(13) |
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potrebno odabrati uzorak proizvođača predmetne zemlje, od tih se strana zatražilo da se jave i dostave Komisiji podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Kine pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati. Međutim, s obzirom na to da se prvotno javio samo jedan proizvođač izvoznik, odabir uzorka nije bio potreban. Osim toga, s obzirom na to da je taj proizvođač izvoznik odlučio prestati surađivati, nalazi povezani s uvozom iz NRK-a utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. |
1.6. Odabir uzorka nepovezanih uvoznika
(14) |
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi se odabrao uzorak, svi nepovezani uvoznici pozvani su na sudjelovanje u predmetnom ispitnom postupku. Od tih je strana zatraženo da se jave tako što će Komisiji dostaviti informacije o svojim društvima koje se zahtijevaju u Prilogu Obavijesti o pokretanju postupka. Javila su se samo dva uvoznika. Stoga je Komisija odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
1.7. Upitnici i posjeti radi provjere
(15) |
Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
(16) |
Upitnici za proizvođače iz Unije u uzorku te upitnici za uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike objavljeni su na internetu (11) na dan pokretanja postupka. |
(17) |
Komisija je primila odgovore na upitnik od triju proizvođača iz Unije u uzorku, podnositelja zahtjeva i dvaju uvoznika. |
(18) |
Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele razne države članice, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (12). Komisija je provela unakrsne provjere na daljinu svih proizvođača iz Unije u uzorku, to jest sljedećih društava:
|
1.8. Daljnji postupak
(19) |
Komisija je 9. studenoga 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu. |
(20) |
Komisija nije primila nikakve primjedbe ni od jedne zainteresirane strane. |
1.9. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(21) |
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
1.10. Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije
(22) |
Ovaj je predmet pokrenut 27. listopada 2020., tj. tijekom prijelaznog razdoblja dogovorenog između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, u kojem se na Ujedinjenu Kraljevinu i dalje primjenjivalo pravo Unije. To je razdoblje završilo 31. prosinca 2020. Stoga se od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u ovom postupku. |
(23) |
Komisija je bilješkom u dokumentaciji predmeta od 18. siječnja 2021. pozvala subjekte iz Ujedinjene Kraljevine koji i dalje smatraju da su zainteresirane strane da joj se obrate. Nije se javilo nijedno društvo. |
2. PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETAN PROIZVOD
2.1. Proizvod iz postupka revizije
(24) |
Proizvod koji je predmet ove revizije isti je kao u prethodnoj reviziji zbog isteka mjera, tj. određeni pribor za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) najvećeg vanjskog promjera ne većeg od 609,6 mm, kakav se koristi za tupo zavarivanje ili druge namjene, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („proizvod iz postupka revizije”), trenutačno razvrstan u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098). |
2.2. Istovjetni proizvod
(25) |
Kako je pokazao ispitni postupak koji je rezultirao uvođenjem mjera koje su na snazi (13), sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:
|
(26) |
Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
3. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
3.1. Uvodne napomene
(27) |
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavio se uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a (5 192 tone), iako na znatno nižim razinama nego u razdoblju prethodnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera (8 058 tona od srpnja 2013. do lipnja 2014.). Prema statističkim podacima Comexta (Eurostat) (14), uvoz TPF-a iz NRK-a činio je 10 % tržišta Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije, u usporedbi s tržišnim udjelom od 16 % tijekom prethodne revizije zbog isteka mjera. |
(28) |
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan izvoznik/proizvođač iz NRK-a. |
(29) |
Komisija je stoga obavijestila tijela NRK-a da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o NRK-u. Komisija nije zaprimila nikakve primjedbe. |
(30) |
Slijedom toga, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, nalazi koji se odnose na vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga s obzirom na NRK temeljili su se na raspoloživim podacima, posebno na informacijama u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u kombinaciji s drugim izvorima informacija, kao što su trgovinski statistički podaci o uvozu i izvozu (Comext (Eurostat), Dun & Bradstreet D&B (15), Global Trade Alert – GTA (16) i OECD (17)). |
3.2 Nastavak dampinškog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
3.2.1. Uobičajena vrijednost
3.2.1.1. Uvod
(31) |
U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”. |
(32) |
Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
(33) |
Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade i kineskih proizvođača, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. |
3.2.1.2. Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe
(34) |
Budući da su dostatni dokazi raspoloživi u vrijeme pokretanja ispitnog postupka upućivali, u pogledu NRK-a, na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka. Komisija je potom obavijestila kinesku vladu da će upotrijebiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u. |
(35) |
Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti. |
(36) |
Komisija je 30. ožujka 2021. bilješkom („prva bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U toj je bilješci navela popis svih faktora proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija, koji se mogu upotrijebiti u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena, odnosno referentnih vrijednosti, utvrdila moguće reprezentativne zemlje (i to Rusku Federaciju, Tajland i Tursku). |
(37) |
Podnositelj zahtjeva tvrdio je da Ruska Federacija nije prikladna reprezentativna zemlja, ponajprije zbog zabrane izvoza matičnih cijevi (oznaka HS 730419), koja je na snazi od 1. svibnja 2015. i čini znatan izvor narušavanja na ruskom tržištu glavnih sirovina za TPF. Komisija je te primjedbe primila na znanje te se složila s time da Rusija nije odgovarajuća reprezentativna zemlja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. |
(38) |
Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je izvoz matičnih cijevi iz NRK-a u Tursku znatan. Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da nijedno od triju društva koje je Komisija utvrdila u prvoj bilješci nije stvaran proizvođač TPF-a. Nakon daljnjeg ispitivanja Komisija se složila s tvrdnjom da tri navedena proizvođača iz Turske nisu stvarni proizvođači TPF-a. Komisija je stoga u toj fazi zaključila da se čini da Turska nije odgovarajuća reprezentativna zemlja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. |
(39) |
Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da društvo koje je Komisija utvrdila u Tajlandu zapravo nije proizvođač TPF-a te je predložio tri druga društva. Komisija se složila s tvrdnjom da društvo koje je prvotno utvrdila nije proizvođač TPF-a te je provjerom potvrdila da tri društva koja je predložio podnositelj zahtjeva (Thai Benkan Co., Ltd., Awaji Material Thailand Co., Ltd. i TTU Industrial Corp. Ltd.) proizvode TPF i da su noviji financijski podaci za ta društva lako dostupni. |
(40) |
Komisija je 28. lipnja 2021. drugom bilješkom („druga bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, s Tajlandom kao reprezentativnom zemljom. Obavijestila je zainteresirane strane i o tome da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija o trima proizvođačima (Thai Benkan, Awaji Material Thailand i TTU Industrial Corporation) iz reprezentativne zemlje. Nisu primljene primjedbe na drugu bilješku. |
3.2.2. Postojanje znatnih poremećaja
(41) |
U nedavnim ispitnim postupcima u pogledu sektora čelika u NRK-u (18) Komisija je utvrdila da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
(42) |
U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila da postoji znatna vladina intervencija u NRK-u koja je dovela do narušavanja učinkovite raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (19). Konkretno, Komisija je zaključila da u sektoru čelika, koji je glavna sirovina za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije, ne samo da postoji znatan udio vlasništva kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (20), nego i kineska vlada može utjecati na cijene i troškove zbog prisutnosti države u društvima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (21). Komisija je utvrdila i da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. Uistinu, sustav planiranja u NRK-u općenito dovodi do toga da se resursi koncentriraju u sektorima koje je vlada odredila kao strateške ili ih u političkom smislu smatra važnima, umjesto da ih se raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (22). Usto je Komisija zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja osobito kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (23). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u troškovima plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (24) te poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno u pogledu pristupa kapitalu za korporativne subjekte u NRK-u (25). |
(43) |
Kao u prethodnim ispitnim postupcima koji su se odnosili na sektor čelika u NRK-u, Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze iz zahtjeva te iz Radnog dokumenta službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite (26) („Izvješće”), koji se oslanja na javno dostupne izvore. Ta analiza obuhvaćala je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, što je utvrđeno i prijašnjim ispitivanjima u tom smislu. |
(44) |
Osim upućivanja na Izvješće, u zahtjevu su istaknute i prakse koje utječu na troškove i cijene u sektoru čelika, pri čemu su matične cijevi glavni ulazni element u proizvodnji TPF-a, a te su prakse sljedeće:
|
(45) |
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 29., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporavala postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. |
(46) |
Konkretno, znatan dio sektora industrije čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji TPF-a, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Mnogi od najvećih proizvođača u vlasništvu su države. Neki su izričito navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje od 2016. do 2020.”. Na primjer, društvo Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd., u vlasništvu kineske države, na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima” (30). Baosteel je još jedno veliko kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika te je dio poduzeća China Baowu Steel Group Co. Ltd. (bivši Baosteel Group i Wuhan Iron & Steel) (31). Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, četiri od pet kineskih proizvođača čelika među 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika u državnom su vlasništvu (32). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo otprilike samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje čelika u približno deset velikih poduzeća (33). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (34). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (35). Budući da kineski izvoznici TPF-a nisu surađivali, nije se mogao utvrditi točan omjer privatnih i državnih proizvođača TPF-a. |
(47) |
Kad je riječ o mogućnosti kineske vlade da utječe na cijene i troškove zahvaljujući prisutnosti države u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, zbog nesuradnje proizvođača TPF-a Komisija podsjeća na to da poduzeća i u javnom i u privatnom vlasništvu u sektoru industrije čelika podliježu nadzoru i usmjeravanju u okviru provedbe politika. Naime, iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješavanje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, koje je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (36), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a, organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (37)), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da je KPK vršio pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (38). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (39). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače TPF-a i dobavljače njihovih ulaznih elemenata. |
(48) |
Nadalje, u sektoru TPF-a prisutne su politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe. |
(49) |
Iako je industrija TPF-a specijalizirana industrija, ona ima koristi od vladinih smjernica i intervencija u pogledu glavne sirovine za proizvodnju TPF-a, to jest čelika. |
(50) |
Kineska vlada industriju čelika smatra ključnom industrijom (40). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”, koji se primjenjivao u razdoblju ispitnog postupka. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj” (41). Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (42). U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (43), koji se primjenjivao tijekom RIP-a, predviđa se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (44). U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (45). U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)” (46) („Katalog”) čelik se navodi kao poticana industrija. |
(51) |
Kao što je vidljivo iz prethodno navedenih primjera koji se odnose na čelik, glavnu sirovinu u proizvodnji TPF-a, kineska vlada dodatno usmjerava razvoj sektora TPF-a u skladu sa širokim rasponom političkih alata i direktiva te kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja sektora. |
(52) |
Ukratko, kineska vlada poduzela je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika kao glavne sirovine koja se upotrebljava u proizvodnji TPF-a. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila. |
(53) |
Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuća provedba zakona o stečaju i imovini u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) četvrtom alinejom osnovne uredbe u sektoru TPF-a iz uvodne izjave 42. ne bi utjecala na proizvođače proizvoda iz postupka revizije. |
(54) |
Na sektor TPF-a utječu i poremećaji u troškovima plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 42. Ti poremećaji utječu na taj sektor i izravno (kada je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (47). |
(55) |
Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da na sektor TPF-a ne utječe intervencija vlade u financijski sustav u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 42. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
(56) |
Konačno, Komisija podsjeća na to da je za proizvodnju TPF-a potrebno više ulaznih elemenata. Kada proizvođači TPF-a kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
(57) |
Stoga ne samo da domaće prodajne cijene TPF-a nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. |
(58) |
Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili. |
(59) |
Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku. |
3.2.3. Reprezentativna zemlja
3.2.3.1. Opće napomene
(60) |
Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:
|
(61) |
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane strane o svojem zaključku da se Tajland smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom. |
3.2.3.2. Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u
(62) |
Komisija je u prvoj bilješci utvrdila da su, prema Svjetskoj banci, Ruska Federacija, Tajland i Turska zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao NRK, tj. Svjetska banka sve ih je na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „višim srednjim dohotkom”, te se činilo da se u njima odvija proizvodnja proizvoda iz postupka revizije. |
(63) |
Nakon te bilješke nisu primljene nikakve primjedbe u pogledu stupnja gospodarskog razvoja. |
3.2.3.3. Proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji
(64) |
Komisija je u prvoj bilješci navela da u Ruskoj Federaciji, Tajlandu i Turskoj postoji proizvodnja proizvoda iz postupka revizije. Međutim, Ruska Federacija isključena je zbog postojanja zabrane izvoza matičnih cijevi (vidjeti uvodnu izjavu 37.), a to je važna sirovina koja se upotrebljava u proizvodnji TPF-a i općenitije čelika. Turska je isključena zbog toga što nijedno od triju društava utvrđenih u prvoj bilješci, za koja su postojale lako dostupne novije financijske informacije, nije proizvodilo TPF. |
3.2.3.4. Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji
(65) |
Komisija je za prethodno navedene zemlje dodatno provjerila dostupnost javnih podataka, a posebno javnih financijskih podataka proizvođača proizvoda iz postupka revizije. |
(66) |
Komisija je tražila proizvođače TPF-a s javno dostupnim financijskim podacima koji bi se mogli upotrijebiti za utvrđivanje nenarušenih i razumnih iznosa troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti. Komisija je tu potragu ponajprije usredotočila na profitabilna društva čiji su računi dobiti i gubitka za RIPR javno dostupni. Stoga su u drugoj bilješci navedena tri društva iz Tajlanda. |
(67) |
Komisija je analizirala sve relevantne podatke koji su bili raspoloživi u dokumentaciji kako bi utvrdila faktore proizvodnje u Tajlandu i zaključila je sljedeće:
|
(68) |
Na temelju navedenih razmatranja Komisija je smatrala da je Tajland odgovarajuća reprezentativna zemlja. |
3.2.3.5. Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša
(69) |
Budući da je na temelju tih elemenata utvrđeno da je Tajland jedina dostupna odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu s posljednjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe. |
3.2.3.6. Zaključak o reprezentativnoj zemlji
(70) |
Uzimajući u obzir prethodnu analizu, Tajland je ispunio sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga ga se može smatrati primjerenom reprezentativnom zemljom. Konkretno, u Tajlandu se odvijala dostatna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije i dostupni su relevantni podaci o svim faktorima proizvodnje, troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima te dobiti. |
3.2.4. Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova
(71) |
Komisija je u prvoj bilješci navela faktore proizvodnje kao što su materijali, energija i radna snaga koji se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože javno dostupne podatke o nenarušenim vrijednostima za svaki od faktora proizvodnje. |
(72) |
Komisija je u drugoj bilješci navela da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka GTA kako bi utvrdila nenarušene troškove za matične cijevi u reprezentativnoj zemlji. |
(73) |
Komisija je nadalje navela da će se za utvrđivanje nenarušenih troškova rada u reprezentativnoj zemlji upotrijebiti statistički podaci tajlandskog nacionalnog zavoda za statistiku i KPMG-a, dok će se državni statistički podaci, kako se navodi u uvodnoj izjavi 67., upotrijebiti za utvrđivanje nenarušenih troškova energije. |
3.2.5. Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti
(74) |
Zbog nesuradnje kineskih proizvođača Komisija se morala osloniti na industriju Unije kako bi utvrdila faktore proizvodnje koji se upotrebljavaju u proizvodnji TPF-a. |
(75) |
Uzimajući u obzir sve podatke koje je dostavila industrija Unije i izostanak primjedbi proizvođača izvoznika na dvije bilješke o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u pogledu faktora proizvodnje, za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i izvori podataka za njih: Tablica 1. Faktori proizvodnje TPF-a
|
(76) |
Komisija je uključila vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi obuhvatila troškove koji nisu uključeni u navedene faktore proizvodnje. S obzirom na nepostojanje relevantnih podataka u javno dostupnim financijskim podacima društava u Tajlandu, Komisija je, kako bi utvrdila taj iznos, upotrijebila financijske podatke koje su dostavili proizvođači iz Unije koji surađuju, a koji su navedeni u uvodnoj izjavi 18. Metodologija je propisno objašnjena u odjeljku 3.2.2. točki (d). |
3.2.5.1. Sirovine
(77) |
Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine. |
(78) |
Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (59). Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u uvodnoj izjavi 59. zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Komisija je utvrdila da je uvoz u Tajland iz drugih trećih zemalja i dalje reprezentativan, a kreće se u rasponu od 14,01 % za matične cijevi do 99,9 % za otpad od čelika, izraženo kao postotak ukupnog obujma uvoza. |
3.2.5.2. Rad
(79) |
Komisija je upotrijebila javno dostupne statističke podatke dobivene od Nacionalnog zavoda za statistiku Tajlanda (60) za izračun troškova rada po satu i podatke dobivene od društva KPMG (61) za izračun dodatnih davanja za socijalnu sigurnost, koje plaća poslodavac. |
3.2.5.3. Električna energija
(80) |
Komisija je upotrijebila statističke podatke o električnoj energiji koje je objavilo Metropolsko tijelo za električnu energiju (62) Tajlanda, koje je nadležno za cijeli Tajland. |
3.2.5.4. Prirodni plin
(81) |
Komisija je upotrijebila javno dostupnu cijenu plina za industrijske korisnike u Tajlandu koju je objavio Ured za energetsku politiku i planiranje Ministarstva energetike Tajlanda (63). |
3.2.5.5. Loživo ulje
(82) |
Komisija je upotrijebila javno dostupnu cijenu loživog ulja koju je objavilo Ministarstvo energetike Tajlanda (64). |
3.2.5.6. Voda
(83) |
Komisija je upotrijebila cijene vode Provincijskog tijela za vodoopskrbu (65). |
3.2.6. Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit
(84) |
Nastavno na faktore proizvodnje sažeto navedene u uvodnoj izjavi 75. izračunani su režijski troškovi proizvodnje, tj. ostali izravni troškovi proizvodnje, troškovi komunalnih usluga i amortizacija. S obzirom na nesuradnju kineskih proizvođača, izračun režijskih troškova proizvodnje temeljio se na režijskim troškovima proizvodnje koje je navela industrija Unije, a koji su iznosili 15,7 % troškova proizvodnje. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje. |
(85) |
U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., Komisija je utvrdila tri tajlandska društva (TTU Industrial Corporation, Thai Benkan i Awaji Material Thailand) za koja su postojale javno dostupne financijske informacije (kako su objavljene u bazi podataka Global Financials društva Dun & Bradstreet (66)) koje su se mogle upotrijebiti kao približna vrijednost za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje, administrativnih i općih troškova i dobiti. Javno dostupna financijska dokumentacija tih društava stavljena je na raspolaganje zainteresiranim stranama kao dodatak drugoj bilješci. |
3.2.7. Izračun
(86) |
Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
(87) |
Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na informacije industrije Unije o potrošnji svakog faktora proizvodnje (sirovine, rad i energija) za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Ti su obujmi potrošnje pomnoženi s nenarušenim jediničnim troškovima utvrđenima za Tajland, kako je opisano u uvodnim izjavama 76.–85. |
(88) |
Drugo, Komisija je na nenarušene troškove proizvodnje primijenila režijske troškove proizvodnje, koji su utvrđeni kako je opisano u uvodnoj izjavi 84. |
(89) |
Naposljetku, Komisija je troškove prodaje, administrativne i opće troškove i dobit u reprezentativnoj zemlji koji su utvrđeni kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 85. primijenila na troškove proizvodnje koji su utvrđeni kako je opisano u uvodnoj izjavi 88. Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi izraženi kao postotak troškova prodane i primijenjeni na nenarušene troškove proizvodnje iznosili su 14,1 %, a dobit izražena kao postotak troškova prodane robe i primijenjena na nenarušene troškove proizvodnje iznosila je 1,7 %. Takva razina dobiti smatra se nerazumnom zbog njezine niske razine, ali s obzirom na to da je damping već utvrđen čak i prije dodavanja razumne razine dobiti, Komisija je odlučila upotrijebiti takvu nisku razinu dobiti jer ona u praktičnom smislu ne bi imala nikakav utjecaj na izračun dampinga za potrebe utvrđivanja nalaza u ovoj reviziji. |
(90) |
Zbog činjenice da nijedan proizvođač izvoznik nije surađivao uobičajena vrijednost utvrđena je na razini cijele zemlje. |
3.2.8. Izvozna cijena
(91) |
Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika, a time i nepostojanja konkretnih informacija o kineskim cijenama, izvozna cijena utvrđena je na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, tj. na temelju statističkih podataka o uvozu iz Eurostatove baze podataka Comext. Budući da se te cijene prijavljuju na temelju troškova, osiguranja i vozarine („CIF”), prilagođene su na razinu cijena franko tvornica oduzimanjem troškova prekooceanskog prijevoza i osiguranja, na temelju podataka OECD-a (67), i unutarnjeg prijevoza, na temelju podataka Svjetske banke (68). |
3.2.9. Usporedba i dampinška marža
(92) |
Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost s izvoznom cijenom na razini franko tvornica. Tako utvrđena dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je 100,3 %. Komisija je stoga zaključila da se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
3.3. Vjerojatnost nastavka dampinga
(93) |
Komisija je vjerojatnost nastavka dampinga ispitala razmatranjem sljedećih elemenata: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije. |
3.3.1. Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u
(94) |
S obzirom na nesuradnju kineske vlade i kineskih proizvođača, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka, a posebno informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. |
(95) |
Prema podacima navedenima u zahtjevu proizvodni kapacitet za TPF 2019. iznosio je 890 000 tona. Podnositelj zahtjeva izračunao je i da je neiskorišteni proizvodni kapacitet za proizvod iz postupka revizije u NRK-u 2019. iznosio približno 197 000 tona. To je šest puta više od obujma prodaje proizvođača iz Unije u Uniji i četiri puta više od obujma potrošnje u Uniji. |
(96) |
Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da kineski proizvođači TPF-a imaju znatne neiskorištene kapacitete koji bi se, ako se dopusti istek mjera, mogli upotrijebiti za proizvodnju TPF-a za izvoz u Uniju. |
3.3.2. Privlačnost tržišta Unije
(97) |
Tržište Unije oduvijek je bilo privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima TPF-a. To pokazuje njihova stalna prisutnost na tržištu Unije još od početnog razdoblja ispitnog postupka te njihova prijašnja nastojanja da izbjegnu mjere na snazi izvozom preko Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 2. |
(98) |
Konačno, uzimajući u obzir to da, osim u EU-u, visoke antidampinške mjere za uvoz TPF-a iz NRK-a postoje i u Argentini (69), Japanu (70), Meksiku (71), Turskoj (72) i SAD-u (73), vjerojatno je da bi se velike količine tog neiskorištenog kapaciteta usmjerile na tržište Unije ako bi se dopustio istek mjera. |
3.3.3. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(99) |
Ispitni postupak pokazao je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvoz iz NRK-a nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. Uzimajući u obzir uvoz TPF-a u Uniju tijekom RIPR-a po dampinškim cijenama, velik neiskorišteni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije, Komisija je zaključila da bi znatne količine TPF-a iz NRK-a vjerojatno ulazile na tržište Unije po dampinškim razinama cijena ako bi se dopustio istek mjera. |
(100) |
S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi istek antidampinških mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga. |
4. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(101) |
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodilo osamnaest proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
4.2. Potrošnja u Uniji
(102) |
Komisija je odredila potrošnju u Uniji zbrajanjem količine prodaje industrije Unije na tržištu Unije i obujma uvoza iz NRK-a i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije). |
(103) |
Na temelju toga potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi: Tablica 2. Potrošnja u Uniji
|
(104) |
Budući da se TPF upotrebljava uglavnom u petrokemijskoj industriji, građevinarstvu, proizvodnji energije, brodogradnji i industrijskim postrojenjima za spajanje cijevi, potražnja za TPF-om stoga je ponajprije povezana s aktivnošću u sektoru energetske infrastrukture, koju pak potiču kretanja cijena energije. |
(105) |
Stoga je potrošnja u Uniji, nakon ponovnog porasta cijena nafte i plina 2018. (74), porasla za približno 14 % u 2018. u odnosu na 2017. Nakon tog povećanja potrošnje uslijedilo je smanjenje od 8 % u 2019. (zbog pada cijena nafte i plina) i neznatno povećanje u RIPR-u, koje je ipak dovelo do povećanja potrošnje u Uniji od 7 % tijekom razmatranog razdoblja. |
4.3. Uvoz iz Kine
4.3.1. Obujam i tržišni udio uvoza iz Kine
(106) |
Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tablica 3. Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio iz Kine
|
(107) |
Tijekom razmatranog razdoblja ukupan obujam uvoza iz Kine smanjio se s 5 864 tone u 2017. na 5 192 tone u RIPR-u. Kineski tržišni udio zabilježio je isto kretanje i smanjio se tijekom razmatranog razdoblja s 13 % 2017. na 10 % tijekom RIPR-a. |
4.3.2. Cijene uvoza iz Kine i sniženje cijena
(108) |
Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Na temelju toga prosječna cijena uvoza iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi: Tablica 4. Cijene uvoza iz Kine (EUR/tona)
|
(109) |
Tijekom razmatranog razdoblja prosječna uvozna cijena povećala se za 46 %, s 1 265 EUR po toni 2017. na 1 852 EUR po toni u RIPR-u. |
(110) |
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik. Stoga je Komisija sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku koja je naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i prosječne cijene uvoza iz predmetne zemlje utvrđene na osnovi cijene CIF na temelju podataka Eurostata, uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nastale nakon uvoza. Zbog kineskih uvoznih cijena, bez uračunavanja antidampinških pristojbi, prodajne cijene u Uniji snizile su se za 16,4 %. Uzimajući u obzir antidampinške pristojbe, kineski uvoz ulazio je na tržište Unije po cijenama koje su bile za 28 % više od razine prodajne cijene u Uniji. |
4.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(111) |
Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi: Tablica 5. Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio ostalih trećih zemalja (osim Kine)
|
(112) |
Uvoz iz ostalih trećih zemalja u RIPR-u iznosio je ukupno 13 563 tone i povećao se za 29 % u odnosu na 2017. To je povećanje zabilježeno uglavnom između 2017. i 2018., dok je obujam uvoza nakon toga ostao relativno stabilan do kraja RIPR-a. To povećanje uvoza odražava se u tržišnom udjelu tog uvoza koji se povećao s 23 % u 2017. na 27 % u RIPR-u. Prosječna uvozna cijena stalno se povećavala tijekom cijelog razmatranog razdoblja te se u RIPR-u povećala za 19 % u odnosu na 2017. U prosjeku su te cijene bile niže od cijena industrije Unije. |
4.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.5.1. Opće napomene
(113) |
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
(114) |
Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
(115) |
Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
(116) |
Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
4.5.2. Makroekonomski pokazatelji
4.5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(117) |
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi: Tablica 6. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije
|
(118) |
Proizvodnja u Uniji povećala se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja te je uglavnom slijedila kretanje cijena energije. Konkretnije, nakon relativno naglog povećanja od 31 % u 2018. uslijedio je pad i u 2019. i u RIPR-u. |
(119) |
Proizvodni kapacitet slijedio je sličan trend kao i proizvodnja, tj. došlo je do većeg povećanja 2018., nakon čega je uslijedio pad 2019. i u RIPR-u. Kapacitet proizvodnje u razmatranom razdoblju ukupno se povećao za 4 %. |
(120) |
Iskorištenost kapaciteta, koja je slijedila slične trendove, ostala je vrlo niska tijekom razmatranog razdoblja (27–32 %). U skladu s prethodnim ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera (75), niska razina iskorištenosti kapaciteta djelomično proizlazi iz metode izračuna ukupnog kapaciteta prema kojoj prijavljeni kapacitet odgovara teoretskom maksimalnom kapacitetu (tri smjene na dan), koji ne odražava nužno točno stvarni kapacitet. |
4.5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(121) |
Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi: Tablica 7. Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača iz Unije
|
(122) |
Obujam prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja u osnovi je slijedio tržišne trendove i kretanje potrošnje u Uniji, stoga se povećavao uglavnom 2018. da bi se potom u RIPR-u smanjio gotovo na razine iz 2017. (povećanje od +3 %). |
(123) |
Tržišni udio industrije Unije ostao je stabilan na razini od 65 % u razdoblju 2017.–2018. te se potom smanjio na 62 % u RIPR-u. To se može usporediti s tržišnim udjelom industrije Unije od 64 % u razdoblju prethodnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera (76). |
4.5.2.3. Rast
(124) |
Unatoč povećanju obujma prodaje za 3 % u razmatranom razdoblju, prodaja industrije Unije nije rasla istom brzinom kao potražnja, koja se povećala za 7 %, pa se tržišni udio industrije Unije smanjio sa 65 % u 2017. na 62 % u RIPR-u. |
4.5.2.4. Zaposlenost i produktivnost
(125) |
Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi: Tablica 8. Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije
|
(126) |
I zaposlenost i produktivnost povećale su se 2018. u odnosu na 2017. te se potom smanjile u RIPR-u na razine neznatno više od razina iz 2017. (1 % za zaposlenost i 6 % za produktivnost). |
4.5.3. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(127) |
Dampinška marža utvrđena ispitnim postupkom u ovom predmetu znatno je viša od razine de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije stoga je znatan, ne samo s obzirom na cijene uvoza iz predmetne zemlje, već i s obzirom na obujam tog uvoza. |
(128) |
Nadalje, industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uzrokovanog uvozom TPF-a podrijetlom iz Ruske Federacije, Republike Koreje i Malezije. |
4.5.4. Mikroekonomski pokazatelji
4.5.4.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(129) |
Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji i jedinični trošak u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi: Tablica 9. Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak
|
(130) |
Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećala se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegla najviše razine 2019. (+ 9 % u odnosu na 2017.). Jedinični trošak proizvodnje smanjio se za 7 % od 2017. do 2018., a zatim se povećavao dok nije dosegao istu razinu u RIPR-u kao i 2017. |
4.5.4.2. Troškovi rada
(131) |
Prosječni troškovi rada u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi: Tablica 10. Prosječni troškovi rada po zaposleniku
|
(132) |
Prosječan trošak rada po zaposleniku u razmatranom se razdoblju povećao za 9 %. |
4.5.4.3. Zalihe
(133) |
Razine zaliha u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi: Tablica 11. Zalihe
|
(134) |
Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku postupno se povećavala u razdoblju 2018.–2019., dok je u RIPR-u pala ispod razina iz 2017. (za 3 %). |
4.5.4.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(135) |
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi: Tablica 12. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
|
(136) |
U istrazi je profitabilnost industrije Unije utvrđena iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotka prometa od te prodaje. Profitabilnost proizvođača u uzorku bila je negativna tijekom razmatranog razdoblja te je s –22 % u 2017. došla na –12 % u RIPR-u. U 2018. i 2019. iznosila je –4 % odnosno –6 %, što je bilo u skladu s povećanjem potražnje u kombinaciji sa smanjenjem troškova proizvodnje. |
(137) |
Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da financira svoje aktivnosti. Neto novčani tok ostao je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2018., kad je bio pozitivan zbog povoljnih uvjeta na tržištu. |
(138) |
Ulaganja (uglavnom usmjerena na modernizaciju proizvodne opreme te povećanje kvalitete, produktivnosti i fleksibilnosti u postupku proizvodnje) postupno su se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja, pa su u RIPR-u bila za 34 % niža u odnosu na 2017. Takav trend pokazatelj je neizvjesnosti na tržištu koja je posljedica pandemije bolesti COVID-19 i smanjenja potražnje do koje je došlo zbog nižih cijena energije 2019. i u RIPR-u. |
(139) |
Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda kretao se slično kao i profitabilnost – naglo se povećao 2018. i potom pao 2019. i u RIPR-u. |
4.5.5. Zaključak o stanju industrije Unije
(140) |
Unatoč poboljšanjima ostvarenima naročito u godinama s povoljnim okruženjem na tržištu (npr. 2018., tj. prije izbijanja bolesti COVID-19 i nakon povećanja ulaganja u energetsku infrastrukturu zahvaljujući ponovnom porastu cijena nafte i plina), stanje industrije Unije i dalje je nesigurno. Industrija Unije nije uspjela u potpunosti iskoristiti povećanje potražnje tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do smanjenja njezina tržišnog udjela sa 65 % na 62 %. Industrija Unije nastavila je ostvarivati velike gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ti su gubici iznosili –12 % u RIPR-u. Novčani tok i povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja uglavnom su bili negativni. |
(141) |
Usprkos prethodno navedenom, blago povećanje produktivnosti tijekom razmatranog razdoblja i stalno jaki izvozni rezultati industrije Unije, pri čemu izvoz proizvođača iz Unije čini približno 20 % njihove ukupne prodaje, pridonijeli su daljnjoj održivosti industrije Unije te pokazuju njezina stalna nastojanja u pogledu ulaska na nova tržišta i očuvanja konkurentnosti na globalnoj razini. |
(142) |
Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
(143) |
Komisija je zatim procijenila postoji li uzročno-posljedična veza između uvoza iz predmetne zemlje i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Količine uvoza iz NRK-a ostale su znatne tijekom cijelog razmatranog razdoblja, ali su se smanjile za 11 %. Kineske uvozne cijene povećale su se za 46 % tijekom razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir mjere na snazi, taj je uvoz na tržište Unije ulazio po cijenama koje su bile za 28 % više od cijena industrije Unije, pa su te cijene bile na neštetnim razinama. |
(144) |
S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije nije mogla biti posljedica uvoza iz predmetne zemlje. |
(145) |
Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a ako se mjere ukinu. |
5. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE IZVORNO UZROKOVANE DAMPINŠKIM UVOZOM IZ PREDMETNE ZEMLJE AKO SE MJERE UKINU
(146) |
Kako bi utvrdila postoji li vjerojatnost ponavljanja štete koja je izvorno nastala zbog dampinškog uvoza iz NRK-a, Komisija je razmotrila sljedeće elemente: 1. neiskorišteni kapacitet u predmetnim zemljama i privlačnost tržišta Unije; i 2. učinak potencijalnog uvoza iz NRK-a i razina cijena tog uvoza na stanje industrije Unije ako bi se dopustio istek mjera. |
(147) |
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 95., raspoloživi neiskorišteni proizvodni kapacitet u Kini bio je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo četiri puta veći od potrošnje u Uniji. Bez antidampinških pristojbi koje trenutačno postoje kineski uvoz doveo bi do sniženja cijena proizvođača iz Unije za 16,4 %. Uzimajući u obzir to da su se izračuni sniženja cijena temeljili na prodajnim cijenama industrije Unije po kojima je ta industrija ostvarivala gubitke, marže štete bile bi mnogo više. Stoga je vjerojatno da će u slučaju ukidanja mjera na tržište Unije ući veliki obujam dampinškog uvoza po štetnim cijenama. |
(148) |
Relativno stabilan obujam uvoza tijekom razmatranog razdoblja, unatoč mjerama na snazi, pokazuje stalan interes kineskih proizvođača izvoznika za tržište Unije. Osim toga, utvrđeno je da kineski izvoznici izbjegavaju antidampinške mjere na snazi izvozom preko četiriju različitih trećih zemalja, točnije Tajvana, Šri Lanke, Indonezije i Filipina. Tim opetovanim izbjegavanjem mjera jasno je potvrđen interes kineskih proizvođača izvoznika za pristup tržištu Unije bez ograničenja, a time i privlačnost tržišta Unije za kineski izvoz. Konačno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 104., još neke treće zemlje uvele su antidampinške mjere u pogledu uvoza TPF-a iz NRK-a, zbog čega je vjerojatno da bi se velike količine TPF-a iz NRK-a usmjerile na tržište Unije ako bi se dopustio istek mjera. |
(149) |
Vjerojatno povećanje dampinškog uvoza po štetnim cijenama dovelo bi do daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije. Zbog pritiska na cijene industrija Unije ne bi mogla povećati svoje cijene na profitabilne razine i to bi vjerojatno dovelo do daljnjih financijskih gubitaka i smanjenja proizvodnje ili čak zatvaranja postrojenja proizvođača iz Unije. Nadalje, tržišni udio tog uvoza na tržištu Unije i dalje bi se povećavao na štetu industrije Unije, što bi za posljedicu imalo još veće smanjenje ionako niske iskorištenosti kapaciteta industrije Unije. |
(150) |
Komisija je stoga zaključila da bi ukidanje mjera na snazi vrlo vjerojatno dovelo do ponavljanja štete za industriju Unije izvorno prouzročene uvozom iz NRK-a u smislu članka 11. stavka 2. osnovne uredbe. |
6. INTERES UNIJE
(151) |
U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo u interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
(152) |
Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe. |
(153) |
Komisija je na temelju toga ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. |
6.1. Interes industrije Unije
(154) |
Kako je zaključeno u uvodnim izjavama 140. i 142. te potvrđeno negativnim kretanjima brojnih pokazatelja štete, vrlo nestabilno stanje industrije Unije nastavilo se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, u uvodnoj izjavi 148. zaključeno je da bi se šteta ponovila ako bi se dopustio istek antidampinških mjera protiv Kine. |
(155) |
Unatoč ranjivosti industrije Unije na tržištu Unije, Komisija je općenito smatrala da je ona i dalje održiva. Ne samo da industrija Unije stalno ima jake izvozne rezultate, pri čemu izvozna prodaja čini znatan udio u obujmu prodaje, već su se tijekom razmatranog razdoblja povećale i razine produktivnosti. Međutim, industrija Unije još uvijek ima vrlo niske razine iskorištenosti kapaciteta i negativnu profitabilnost. |
(156) |
Svako daljnje pogoršanje utjecalo bi na njezino cjelokupno stanje, pri čemu postoji rizik od smanjenja proizvodnje ili čak trajnog zatvaranja proizvodnih pogona u Uniji. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Kine bio u interesu industrije Unije. |
6.2. Interes uvoznika/trgovaca i korisnika
(157) |
Nakon objave obavijesti o pokretanju postupka javila su se dva nepovezana uvoznika na koja se odnosilo približno 6 % ukupnog uvoza TPF-a iz Kine u RIPR-u. Oba uvoznika izrazila su podršku nastavku mjera. Njihova poslovna djelatnost povezana s predmetnim proizvodom u RIPR-u bila je profitabilna. Stoga se zaključuje da, sa stajališta uvoznika, ne postoje uvjerljivi razlozi zbog kojih se postojeće mjere ne bi trebale produljiti. |
(158) |
Nijedan korisnik nije se javio nakon objave obavijesti o pokretanju postupka ni tijekom ispitnog postupka. Podsjeća se na to da je TPF samo pribor koji se upotrebljava za spajanje cijevi, pa njegov trošak obično čini samo manji dio ukupnih troškova projekta. |
(159) |
Stoga nije bilo naznaka da bi negativni učinak zadržavanja mjera na korisnike nadmašio pozitivni učinak mjera. |
6.3. Zaključak o interesu Unije
(160) |
S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv produljenja postojećih antidampinških mjera protiv uvoza iz Kine. |
7. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(161) |
Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi da bi, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere koje se na temelju Provedbene uredbe (EU) 2015/1934 primjenjuju na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine. |
(162) |
Sve zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Odobreno im je i razdoblje za podnošenje prigovora nakon te objave. Nije zaprimljena nijedna primjedba. |
(163) |
Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (77), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, koja se objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
(164) |
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Konačna antidampinška pristojba uvodi se na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) najvećeg vanjskog promjera ne većeg od 609,6 mm, za tupo zavarivanje ili druge namjene, trenutačno razvrstanog u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:
Zemlja |
Društvo |
Stopa pristojbe (%) |
Dodatne oznake TARIC |
Kina |
Sva društva |
58,6 |
— |
Članak 2.
1. Konačna antidampinška pristojba uvedena člankom 1. na uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine proširuje se na uvoz istog pribora (trenutačno razvrstanog u oznake TARIC: 7307931191; 7307931991; 7307998092) otpremljenog iz Tajvana (dodatna oznaka TARIC A 999), uz iznimku proizvoda društava Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) (dodatna oznaka TARIC A098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) (dodatna oznaka TARIC A099) i Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) (dodatna oznaka TARIC A100).
2. Konačna antidampinška pristojba uvedena člankom 1. na uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK) proširuje se na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) najvećeg vanjskog promjera ne većeg od 609,6 mm, za tupo zavarivanje ili druge namjene, trenutačno razvrstanog u oznake KN ex 7307 93 11 (oznaka TARIC 7307931193), ex 7307 93 19 (oznaka TARIC 7307931993) i ex 7307 99 80 (oznaka TARIC 7307998093), otpremljenog iz Indonezije, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Indonezije.
3. Konačna antidampinška pristojba uvedena člankom 1. na uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK) proširuje se na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) najvećeg vanjskog promjera ne većeg od 609,6 mm, za tupo zavarivanje ili druge namjene, trenutačno razvrstanog u oznake KN ex 7307 93 11 (oznaka TARIC 7307931194), ex 7307 93 19 (oznaka TARIC 7307931994) i ex 7307 99 80 (oznaka TARIC 7307998094), otpremljenog iz Šri Lanke, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Šri Lanke.
4. Konačna antidampinška pristojba uvedena člankom 1. na uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK) proširuje se na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) najvećeg vanjskog promjera ne većeg od 609,6 mm, za tupo zavarivanje ili druge namjene, trenutačno razvrstanog u oznake KN ex 7307 93 11 (oznaka TARIC 7307931195), ex 7307 93 19 (oznaka TARIC 7307931995) i ex 7307 99 80 (oznaka TARIC 7307998095), otpremljenog iz Filipina, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Filipina.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. siječnja 2022.
Za Komisiju
Predsjednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) SL L 176, 30.6.2016., str. 21.
(2) Uredba Vijeća (EZ) br. 584/96 od 11. ožujka 1996. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Hrvatske i s Tajlanda i konačnoj naplati uvedene privremene pristojbe (SL L 84, 3.4.1996., str. 1.).
(3) Uredba Vijeća (EZ) br. 964/2003 od 2. lipnja 2003. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda, te poslanog s Tajvana, neovisno o tome ima li ili nema deklarirano podrijetlo s Tajvana (SL L 139, 6.6.2003., str. 1.).
(4) Uredba Vijeća (EZ) br. 2052/2004 od 22. studenoga 2004. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 na uvoz željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica otpremljenih iz Indonezije, bez obzira na to imaju li ili nemaju deklarirano podrijetlo iz Indonezije (SL L 355, 1.12.2004., str. 4.).
(5) Uredba Vijeća (EZ) br. 2053/2004 od 22. studenoga 2004. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika poslanog sa Šri Lanke, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo sa Šri Lanke (SL L 355, 1.12.2004., str. 9.).
(6) Uredba Vijeća (EZ) br. 655/2006 od 27. travnja 2006. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 o uvozu pribora za cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika, poslanog iz Filipina, bez obzira na to imaju li ili ne deklarirano podrijetlo iz Filipina (SL L 116, 29.4.2006., str. 1.).
(7) Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1934 оd 27. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 282, 28.10.2015., str. 14.).
(8) Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/566 od 9. travnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi podrijetlom iz Ruske Federacije, Republike Koreje i Malezije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća te prekidu ispitnog postupka u vezi s uvozom tog proizvoda podrijetlom iz Republike Turske (SL L 99, 10.4.2019., str. 9.).
(9) SL C 38, 5.2.2020., str. 2.
(10) SL C 361, 27.10.2020., str. 6.
(11) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2490
(12) Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).
(13) Vidjeti bilješku 7.
(14) http://comext.eurostat.ec.europa.eu/ANALYTICAL_S10_V17_ECAS/Analytical.html.
(15) Dun & Bradstreet (D&B): https://sso.dnb.com/.
(16) Global Trade Alert – GTA: https://www.globaltradealert.org/data_extraction.
(17) Baza podataka OECD-a: http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.
(18) Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 оd 16. travnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 132, 19.4.2021., str. 145.) i Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/508 оd 7. travnja 2020. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih limova i koluta od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indonezije, Narodne Republike Kine i Tajvana (SL L 110, 8.4.2020., str. 3.).
(19) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 149.–150., i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 158.–159.
(20) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 115.–118., i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 122.–127.
(21) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 119.–122., i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 128.–132. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva, ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a, organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da je KPK vršio pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege. U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći. Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače hladnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.
(22) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 123.–129., i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 133.–138.
(23) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 130.–133., i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 139.–142.
(24) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 134.–135., i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 143.–144.
(25) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 136.–145., i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 145.–154.
(26) Dostupno na https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.
(27) Cjeloviti tekst plana dostupan je na stranicama MIIT-a:http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (posljednji pristup 2. ožujka 2020.)
(28) Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje od 2016. do 2020., str. 24.
(29) Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje od 2016. do 2020., str. 25.
(30) TISCO, „Profil poduzeća”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (posljednji pristup 2. ožujka 2020.).
(31) Baowu, „Profil poduzeća”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).
(32) Izvješće – poglavlje 14., str. 358.: 51 % u privatnom vlasništvu i 49 % u državnom vlasništvu u pogledu proizvodnje, odnosno 44 % u državnom vlasništvu i 56 % u privatnom vlasništvu u pogledu kapaciteta.
(33) Dostupno na:
www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (posljednji pristup 6. svibnja 2021.), iwww.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).
(34) Dostupno na http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.) i http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).
(35) To se 2009. dogodilo spajanjem privatnog društva Rizhao i poduzeća u državnom vlasništvu Shandong Iron and Steel. Vidjeti pekinško izvješće o čeliku, str. 58. i stečeni većinski udio grupe China Baowu Steel Group u društvu Magang Steel u lipnju 2019., vidjeti https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).
(36) Izvješće, dio I., poglavlje 5., str. 100–101.
(37) Izvješće, dio I., poglavlje 2., str. 26.
(38) Izvješće, dio I., poglavlje 2., str. 31.–32.
(39) Dostupno na https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (posljednji pristup 22. listopada 2021.).
(40) Izvješće, dio III., poglavlje 14., str. 346. i dalje.
(41) Uvod u Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.
(42) Izvješće – poglavlje 14., str. 347.
(43) The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China (2016-2020) (13. petogodišnji plan za gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine (2016.–2020.)), dostupan na
https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).
(44) Izvješće – poglavlje 14., str. 349.
(45) Izvješće – poglavlje 14., str. 352.
(46) Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.), koji je Uredbom br. 9 od 27. ožujka 2011. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme i koji je izmijenjen u skladu s Odlukom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o izmjeni relevantnih odredbi Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) koju je Uredbom br. 21 od 16. veljače 2013. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme.
(47) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 134.–135., i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 143.–144.
(48) Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.
(49) Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz postupka revizije.
(50) Električna energija (http://www.mea.or.th/en/profile/109/114), prirodni plin (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static), loživo ulje (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic) i voda (https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price).
(51) http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.
(52) https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.
(53) Vidjeti: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, ponajprije tablica 7.2.4. – Final Energy Consumption Per Capita (Krajnja potrošnja električne energije po stanovniku).
(54) http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static.
(55) http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic.
(56) https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price.
(57) „Davanja za socijalnu sigurnost koja plaća poslodavac” u Tajlandu dobivena su iz statističkih podataka iz izvješća društva KPMG Thailand: https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.
(58) Referentne vrijednosti za troškove rada za konkretno razdoblje ispitnog postupka i odgovarajući devizni tečajevi dobiveni su iz podataka Nacionalnog zavoda za statistiku Tajlanda dostupnih na: http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.
(59) Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.). U članku 2. stavku 7. osnovne uredbe stoji da se domaće cijene u tim zemljama ne mogu koristiti za određivanje uobičajene vrijednosti i da su takvi podaci o uvozu u svakom slučaju zanemarivi.
(60) Referentne vrijednosti za troškove rada za konkretno razdoblje ispitnog postupka i odgovarajući devizni tečajevi dobiveni su iz podataka Nacionalnog zavoda za statistiku Tajlanda dostupnih na http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.
(61) „Davanja za socijalnu sigurnost koja plaća poslodavac” u Tajlandu dobivena su iz statističkih podataka iz izvješća društva KPMG Thailand: https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.
(62) http://www.mea.or.th/en/profile/109/114, pri čemu su, zbog nesuradnje, sljedeće prosječne vrijednosti izračunane na temelju europskih standarda: 3,85 THB/kWh, 0,10 EUR/kWh i 0,77 CNY/kWh.
(63) Vidjeti: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, ponajprije tablica 7.2.4. – Final Energy Consumption Per Capita (Krajnja potrošnja električne energije po stanovniku).
(64) Ured za energetsku politiku i planiranje Ministarstva energetike Tajlanda, Statistički podaci o energiji, 8.1. Statistički podaci o cijeni naftnih derivata, tablica 8. Maloprodajna cijena naftnih derivata, dostupno na: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic.
(65) Tajlandsko provincijsko tijelo za vodoopskrbu: https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price.
(66) https://globalfinancials.com/index-admin.html.
(67) Izvor: OECD: https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC.
(68) Izvješće Svjetske banke o poslovanju (Doing Business Report) 2020.: https://www.doingbusiness.org/en/reports/global-reports/doing-business-2020 i https://www.doingbusiness.org/en/methodology/trading-across-borders.
(69) Svjetska trgovinska organizacija, polugodišnje izvješće u skladu s člankom 16.4. Sporazuma: Argentina, G/AD P/N/195/ARG, 22. veljače 2010.
(70) https://www.globaltradealert.org/intervention/56880/anti-dumping/japan-definitive-antidumping-duty-on-imports-of-carbon-steel-butt-welding-fittings-from-china-and-the-republic-of-korea3.
(71) https://books.google.pt/books?id=7rKr0uKDNMMC&pg=SL9-PA26&lpg=SL9-PA26&dq=Mexico+China+dumping+fittings&source=bl&ots=kp3iTJjBlU&sig=ACfU3U1RlWaGPCCQZZ#v=onepage&q=Mexico%20China%20dumping%20fittings&f=false.
(72) https://www.globaltradealert.org/intervention/16725/anti-dumping/turkey-extension-of-antidumping-duties-on-imports-of-tube-or-pipe-fittings-from-brazil-bulgaria-china-india-indonesia-and-thailand-as-well-as-on-imports-from-chinese-taipei-following-an-anti-circumvention-investigation5.
(73) https://www.usitc.gov/publications/701_731/pub4628.pdf.
(74) Vidjeti https://www.statista.com/statistics/262858/change-in-opec-crude-oil-prices-since-1960/ i https://www.statista.com/statistics/252791/natural-gas-prices/ za kretanje cijena nafte i prirodnog plina u razmatranom razdoblju.
(75) Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1934, uvodne izjave 81. i 82.
(76) 1. srpnja 2013.–30. lipnja 2014. (TPF iz Kine).
(77) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).