ISSN 1977-0847 |
||
Službeni list Europske unije |
L 195 |
|
![]() |
||
Hrvatsko izdanje |
Zakonodavstvo |
Svezak 59. |
|
|
Ispravci |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Tekst značajan za EGP |
HR |
Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje. Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
II. Nezakonodavni akti
MEĐUNARODNI SPORAZUMI
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/1 |
ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/1177
od 12. srpnja 2016.
o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Kneževine Monaka o mjerama istovjetnima onima utvrđenima u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 115. u vezi s člankom 218. stavkom 5. i člankom 281. stavkom 8. drugim podstavkom,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1) |
Vijeće je 14. svibnja 2013. ovlastilo Komisiju da započne pregovore s Kneževinom Monakom radi izmjene Sporazuma između Europske zajednice i Kneževine Monaka o mjerama istovjetnima onima utvrđenima u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ (1) (dalje u tekstu: „Sporazum”) kako bi se taj Sporazum uskladio s najnovijim kretanjima na globalnoj razini na kojoj je dogovoreno promicanje automatske razmjene informacija kao međunarodnog standarda. |
(2) |
Tekst Protokola o izmjeni uz Sporazum (dalje u tekstu: „Protokol o izmjeni”), koji je rezultat pregovora, sukladan je pregovaračkim smjernicama koje je donijelo Vijeće jer se njime omogućuje usklađivanje Sporazuma s najnovijim kretanjima na međunarodnoj razini u vezi s automatskom razmjenom informacija, to jest s „globalnim standardom za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima u poreznim stvarima” koji je razvila Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). Unija, države članice i Kneževina Monako aktivno su sudjelovale u radu Svjetskog foruma OECD-a kako bi pružile potporu razvoju i provedbi tog standarda. Tekst Sporazuma, kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni, pravna je osnova za provedbu globalnog standarda u odnosima između Unije i Kneževine Monaka. |
(3) |
Protokol o izmjeni trebalo bi potpisati. |
(4) |
S obzirom na smjernice koje su države članice i Kneževina Monako iznijele u okviru Svjetskog foruma OECD-a, Protokol o izmjeni trebalo bi privremeno primjenjivati od 1. siječnja 2017. do završetka postupaka potrebnih za njegovo sklapanje, |
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odobrava se potpisivanje u ime Unije Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Kneževine Monaka o mjerama istovjetnima onima utvrđenima u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ, podložno sklapanju navedenog Protokola o izmjeni.
Tekst Protokola o izmjeni priložen je ovoj Odluci.
Članak 2.
Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Protokola o izmjeni u ime Unije.
Članak 3.
Protokol o izmjeni privremeno se primjenjuje, podložno reciprocitetu, od 1. siječnja 2017. do završetka postupaka potrebnih za njegovo sklapanje.
Predsjednik Vijeća u ime Unije obavješćuje Kneževinu Monako o svojoj namjeri da, podložno reciprocitetu, privremeno primjenjuje Protokol o izmjeni od 1. siječnja 2017.
Članak 4.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.
Za Vijeće
Predsjednik
P. KAŽIMÍR
(1) SL L 19, 21.1.2005., str. 55.
UREDBE
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/3 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1178
оd 10. lipnja 2016.
o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za obvezu poravnanja
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
budući da:
(1) |
Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) obaviješteno je o vrstama OTC kamatnih izvedenica koje su određene središnje druge ugovorne strane ovlaštene poravnati. Za svaku tu vrstu ESMA je procijenila kriterije koji su neophodni kako bi one podlijegale obvezi poravnanja, uključujući razinu standardizacije, volumen i likvidnost, te dostupnost podataka o određivanju cijena. U općem cilju smanjenja sistemskog rizik ESMA je utvrdila vrste OTC kamatnih izvedenica koje bi trebale podlijegati obvezi poravnanja u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 648/2012. |
(2) |
Ugovori o OTC kamatnim izvedenicama mogu imati stalni zamišljeni iznos, promjenjivi zamišljeni iznos ili uvjetni zamišljeni iznos. Ugovori sa stalnim zamišljenim iznosom imaju zamišljeni iznos koji se ne mijenja tijekom trajanja ugovora. Ugovori s promjenjivim zamišljenim iznosom imaju zamišljeni iznos koji se tijekom trajanja ugovora mijenja na predvidiv način. Ugovori s uvjetnim zamišljenim iznosom imaju zamišljeni iznos koji se tijekom trajanja ugovora mijenja na nepredvidiv način. Uvjetni zamišljeni iznosi pridonose kompleksnosti određivanja cijena i upravljanja rizikom koji su povezani s ugovorima o OTC kamatnim izvedenicama, a time je kompleksnija i mogućnost središnjih drugih ugovornih strana da ih poravnaju. To obilježje trebalo bi uzeti u obzir pri definiranju vrsta OTC kamatnih izvedenica koje bi trebale podlijegati obvezi poravnanja. |
(3) |
Pri određivanju vrsta ugovora o OTC izvedenicama koji bi trebali podlijegati obvezi poravnanja, trebalo bi uzeti u obzir specifičnu prirodu ugovora o OTC izvedenicama koji su sklopljeni s izdavateljima pokrivenih obveznica ili skupovima za pokriće pokrivenih obveznica. S tim u vezi, vrste OTC kamatnih izvedenica koje podliježu obvezi poravnanja u skladu s ovom Uredbom ne bi smjele uključivati ugovore sklopljene s izdavateljima pokrivenih obveznica ili skupovima za pokriće pokrivenih obveznica, pod uvjetom da ispunjuju određene uvjete. |
(4) |
Različitim drugim ugovornim stranama potrebni su različiti vremenski rokovi kako bi uspostavile potrebne aranžmane za poravnanje OTC kamatnih izvedenica koje podliježu obvezi poravnanja. Kako bi se osigurala pravilna i pravovremena provedba te obveze, druge ugovorne strane trebalo bi razvrstati u kategorije u kojima druge ugovorne strane koje su dostatno slične počinju podlijegati obvezi poravnanja od istog datuma. |
(5) |
Prva kategorija trebala bi uključivati financijske druge ugovorne strane i nefinancijske druge ugovorne strane koje su, na dan stupanja na snagu ove Uredbe, klirinški članovi najmanje jedne relevantne središnje druge ugovorne strane i za najmanje jednu vrstu OTC kamatnih izvedenica koje podliježu obvezi poravnanja jer te druge ugovorne strane već imaju iskustvo s poravnanjem OTC kamatnih izvedenica i već su uspostavile veze s tim središnjim drugim ugovornim stranama za poravnanje najmanje jedne od tih vrsta. U navedenu prvu kategoriju trebale bi biti uključene i nefinancijske druge ugovorne strane koje su klirinški članovi jer su njihovo iskustvo i priprema povezani sa središnjim poravnanjem usporedivi s onim financijskih drugih ugovornih strana uključenih u tu kategoriju. |
(6) |
Druga i treća kategorija trebale bi obuhvaćati financijske druge ugovorne strane koje nisu uključene u prvu kategoriju, a grupirale bi se prema njihovim razinama pravne i operativne sposobnosti u pogledu OTC izvedenica. Temelj za razlikovanje stupnja pravne i operativne sposobnosti financijskih drugih ugovornih strana trebala bi biti razina aktivnosti u pogledu OTC izvedenica te bi stoga trebalo definirati kvantitativni prag za razgraničenje između druge i treće kategorije na temelju skupnog prosjeka na kraju mjeseca zamišljenog iznosa izvedenica koje nisu centralno poravnane. Taj prag trebalo bi utvrditi na odgovarajućoj razini kako bi se razlikovali manji sudionici na tržištu, a da se i dalje obuhvati znatna razina rizika u drugoj kategoriji. Kako bi se unaprijedila regulatorna konvergencija, a za druge ugovorne strane ograničili troškovi povezani s usklađivanjem, prag bi osim toga trebalo uskladiti s pragom dogovorenim na međunarodnoj razini u pogledu zahtjeva povezanih s maržom za izvedenice koje nisu centralno poravnane. Kao i u tim međunarodnim standardima, iako se prag zbog potencijalnih zajedničkih rizika unutar grupe općenito primjenjuje na razini grupe, za investicijske fondove prag bi se trebao primjenjivati posebno za svaki fond jer na obveze fonda obično ne utječu obveze drugih fondova ili njihova upravitelja ulaganja. Stoga bi se prag trebao primjenjivati posebno na svaki fond pod uvjetom da, u slučaju insolventnosti ili stečaja, svaki investicijski fond čini potpuno zaseban i odvojen skup imovine koji ne kolateraliziraju, ne pružaju mu jamstva niti ga podupiru drugi investicijski fondovi ili sam upravitelj ulaganja. |
(7) |
Određeni alternativni investicijski fondovi nisu obuhvaćeni definicijom financijskih drugih ugovornih strana na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012, iako imaju sličan stupanj operativne sposobnosti u pogledu ugovora o OTC izvedenicama kao alternativni investicijski fondovi koju su obuhvaćeni tom definicijom. Stoga bi alternativni investicijski fondovi klasificirani kao nefinancijske druge ugovorne strane trebali biti uključeni u iste kategorije drugih ugovornih strana kao alternativni investicijski fondovi klasificirani kao financijske druge ugovorne strane. |
(8) |
Četvrta kategorija trebala bi uključivati nefinancijske druge ugovorne strane koje nisu uključene u ostale kategorije, s obzirom na to da su njihovo iskustvo i operativna sposobnost u pogledu OTC izvedenica i centralnog poravnanja ograničeniji nego u ostalih kategorija drugih ugovornih strana. |
(9) |
Datumom od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za druge ugovorne strane u prvoj kategoriji trebala bi se uzeti u obzir činjenica da one možda nemaju potrebne postojeće veze sa središnjim drugim ugovornim stranama za sve vrste koje podliježu obvezi poravnanja. Osim toga, druge ugovorne strane u toj kategoriji čine pristupne točke za poravnanje za druge ugovorne strane koje nisu klirinški članovi te se kao posljedica stupanja na snagu obveze poravnanja očekuje znatno povećanje poravnanja klijenata i neizravnog poravnanja klijenata. Konačno, na tu prvu kategorija drugih ugovornih strana već otpada znatan udio volumena već poravnanih OTC kamatnih izvedenica, a volumen transakcija koje treba poravnati znatno će se povećati nakon dana od kojeg obveza poravnanja iz ove Uredbe počne proizvoditi učinke. Stoga bi trebalo utvrditi razuman vremenski rok od šest mjeseci u kojem će se druge ugovorne strane iz prve kategorije pripremiti za poravnanje dodatnih vrsta, riješiti povećanje poravnanja klijenata i neizravnog poravnanja klijenata te se prilagoditi povećanom volumenu transakcija koje treba poravnati. |
(10) |
Datumom od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za druge ugovorne strane u drugoj i trećoj kategoriji trebala bi se uzeti u obzir činjenica da će većina njih ostvariti pristup središnjoj drugoj ugovornoj strani tako što će postati klijenti ili neizravni klijenti klirinškog člana. Za taj postupak moglo bi biti potrebno od 12 do 18 mjeseci, ovisno o pravnoj i operativnoj sposobnosti drugih ugovornih strana i njihovoj razini pripreme u pogledu uspostave dogovora s klirinškim članovima potrebnih za poravnanje ugovora. |
(11) |
Datumom od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za druge ugovorne strane u četvrtoj kategoriji trebala bi se uzeti u obzir njihova pravna i operativna sposobnost te činjenica da je njihovo iskustvo u pogledu OTC izvedenica i centralnog poravnanja ograničenije nego u ostalih kategorija drugih ugovornih strana. |
(12) |
Za ugovore o OTC izvedenicama sklopljene između druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u trećoj zemlji i druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji, a koje pripadaju istoj grupi, u cijelosti su obuhvaćene istom konsolidacijom i podliježu odgovarajućim centraliziranim postupcima ocjene, mjerenja i kontrole rizika, trebalo bi odrediti odgođeni datum primjene obveze poravnanja. Odgođenom primjenom trebalo bi se osigurati da ti ugovori ne podliježu obvezi poravnanja u ograničenom vremenskom razdoblju dok nema provedbenih akata na temelju članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, čime su obuhvaćeni ugovori o OTC izvedenicama navedeni u Prilogu I. ovoj Uredbi i u pogledu područja sudske nadležnosti u kojem druga ugovorna strana koja nije iz Unije ima poslovni nastan. Nadležna tijela trebala bi moći unaprijed provjeriti da druge ugovorne strane koje sklapaju te ugovore pripadaju istoj grupi i ispunjuju ostale uvjete unutargrupnih transakcija na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012. |
(13) |
Za razliku od OTC izvedenica kod kojih su druge ugovorne strane nefinancijske druge ugovorne strane, ako su druge ugovorne strane u ugovorima o OTC izvedenicama financijske druge ugovorne strane, Uredbom (EU) br. 648/2012 zahtijeva se primjena obveze poravnanja na ugovore sklopljene nakon obavješćivanja ESMA-e koje slijedi nakon odobrenja izdanog središnjoj drugoj ugovornoj strani za poravnanje određene vrste OTC izvedenica, ali prije datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke, pod uvjetom da je to opravdano s obzirom na preostalo dospijeće takvih ugovora na dan od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke. Primjenom obveze poravnanja na te ugovore trebao bi se nastojati ostvariti cilj osiguranja jedinstvene i usklađene primjene Uredbe (EU) br. 648/2012. Trebala bi služiti postizanju financijske stabilnosti i smanjenju sistemskog rizika te osiguranju jednakih konkurentskih uvjeta za sudionike na tržištu kada se odredi da vrsta ugovora o OTC izvedenicama podliježe obvezi poravnanja. Stoga bi minimalno preostalo dospijeće trebalo utvrditi na razini kojom će se osigurati ostvarenje tih ciljeva. |
(14) |
Prije nego što regulatorni tehnički standardi doneseni na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 stupe na snagu, druge ugovorne strane ne mogu predvidjeti hoće li ugovori o OTC izvedenicama koje sklapaju podlijegati obvezi poravnanja na dan od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke. Ta nesigurnost ima znatan učinak na sposobnost sudionika na tržištu da točno odrede cijenu ugovora o OTC izvedenicama koje sklapaju jer centralno poravnani ugovori podliježu različitom režimu kolaterala nego ugovori koji nisu centralno poravnani. Uvođenjem prethodnog poravnanja ugovora o OTC izvedenicama sklopljenih prije stupanja na snagu ove Uredbe, bez obzira na njihovo preostalo dospijeće na dan od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke, mogla bi se ograničiti mogućnost drugih ugovornih strana da se primjereno zaštite od tržišnih rizika te utjecati na funkcioniranje tržišta i financijsku stabilnost ili spriječiti te druge ugovorne strane u obavljanju njihovih uobičajenih djelatnosti tako što će ih zaštititi drugim primjerenim sredstvima. |
(15) |
Nadalje, ugovori o OTC izvedenicama sklopljeni nakon stupanja na snagu ove Uredbe, a prije nego što obveza poravnanja proizvodi učinke, ne bi smjeli podlijegati obvezi poravnanja do trenutka kada druge ugovorne strane u tim ugovorima budu mogle utvrditi kategoriju kojoj pripadaju, podliježu li obvezi poravnanja za određeni ugovor, uključujući njihove unutargrupne transakcije, te prije nego što budu mogle provesti potrebne aranžmane za sklapanje tih ugovora uzimajući u obzir obvezu poravnanja. Stoga, kako bi se održalo uredno funkcioniranje i stabilnost tržišta te jednaki konkurentski uvjeti među drugim ugovornim stranama, primjereno je smatrati da ti ugovori ne bi smjeli podlijegati obvezi poravnanja, bez obzira na njihova preostala dospijeća. |
(16) |
Ugovori o OTC izvedenicama sklopljeni nakon obavješćivanja ESMA-e koje slijedi nakon odobrenja izdanog središnjoj drugoj ugovornoj strani za poravnanje određene vrste OTC izvedenica, ali prije datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke, ne bi smjeli podlijegati obvezi poravnanja ako nisu u znatnoj mjeri relevantni za sistemski rizik ili ako bi uvođenje obveze poravnanja za te ugovore moglo na drugi način ugroziti jedinstvenu i usklađenu primjenu Uredbe (EU) br. 648/2012. Kreditni rizik druge ugovorne strane povezan s ugovorima o OTC izvedenicama s dužim preostalim dospijećima ostaje na tržištu u duljem razdoblju nego onaj povezan s OTC kamatnim izvedenicama s kratkim preostalim dospijećima. Uvođenje obveze poravnanja za ugovore s kratkim preostalim dospijećima značilo bi opterećenje za druge ugovorne strane u nesrazmjeru s razinom smanjenja rizika. Osim toga, OTC kamatne izvedenice s kratkim preostalim dospijećima čine relativno mali udio ukupnog tržišta te stoga i relativno mali udio ukupnog sistemskog rizika povezanog s tim tržištem. Stoga bi se minimalna preostala dospijeća trebala utvrditi na razini kojom će se osigurati da ugovori s preostalim dospijećima ne dužim od nekoliko mjeseci ne podliježu obvezi poravnanja. |
(17) |
Druge ugovorne strane u trećoj kategoriji snose relativno ograničeni udio ukupnog sistemskog rizika i imaju niži stupanj pravne i operativne sposobnosti u pogledu OTC izvedenica nego druge ugovorne strane u prvoj i drugoj kategoriji. Ključni elementi ugovora o OTC izvedenicama, uključujući određivanje cijena OTC kamatnih izvedenica koje podliježu obvezi poravnanja i sklopljeni prije nego što ta obveza proizvodi učinke, morat će se prilagoditi u kratkom roku kako bi se uključilo poravnanje koje će se provesti tek nekoliko mjeseci nakon sklapanja ugovora. Postupak prethodnog poravnanja povezan je s bitnim prilagodbama modela za određivanje cijena i izmjenama dokumentacije tih ugovora o OTC izvedenicama. Druge ugovorne strane u trećoj kategoriji imaju vrlo ograničenu mogućnost za uključivanje prethodnog poravnanja u svoje ugovore o OTC izvedenicama. Stoga bi se uvođenjem poravnanja ugovora o OTC izvedenicama sklopljenih prije nego što obveza poravnanja proizvodi učinke za te druge ugovorne strane moglo ograničiti njihovu mogućnost primjerene zaštite od rizika te utjecati na funkcioniranje i stabilnost tržišta ili ih spriječiti u obavljanju njihovih uobičajenih djelatnosti ako ne mogu nastaviti zaštitu. Stoga ugovori o OTC izvedenicama koje su druge ugovorne strane u trećoj kategoriji sklopile prije nego što obveza poravnanja proizvodi učinke ne bi smjeli podlijegati obvezi poravnanja. |
(18) |
Osim toga, ugovori o OTC izvedenicama sklopljeni između drugih ugovornih strana koje pripadaju istoj grupi mogu biti izuzeti od poravnanja, ako su ispunjeni određeni uvjeti, kako bi se izbjeglo ograničavanje učinkovitosti postupaka za upravljanje rizikom unutar grupe, a time i ugrožavanje ostvarenja općeg cilja Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga unutargrupne transakcije koje ispunjuju određene uvjete i koje su sklopljene prije datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za te transakcije ne bi smjele podlijegati obvezi poravnanja. |
(19) |
Ova Uredba temelji se na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je ESMA podnijela Komisiji. |
(20) |
ESMA je provela otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojima se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi, zatražila mišljenje Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane na temelju članka 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) te se savjetovala s Europskim odborom za sistemske rizike, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Vrste OTC izvedenica koje podliježu obvezi poravnanja
1. Vrste OTC izvedenica navedene u Prilogu I. podliježu obvezi poravnanja.
2. Vrste OTC izvedenica navedene u Prilogu I. ne smiju uključivati ugovore sklopljene s izdavateljima pokrivenih obveznica ili skupovima za pokriće pokrivenih obveznica, pod uvjetom da ti ugovori ispunjuju sve uvjete navedene u nastavku:
(a) |
upotrebljavaju se samo za zaštitu kamatne stope ili valutne neusklađenosti skupova za pokriće u odnosu na pokrivenu obveznicu; |
(b) |
registrirani su ili zabilježeni u skupu za pokriće u skladu s nacionalnim zakonodavstvom o pokrivenim obveznicama; |
(c) |
ne raskidaju se u slučaju sanacije ili insolventnosti izdavatelja pokrivenih obveznica ili skupa za pokriće; |
(d) |
druga ugovorna strana u OTC izvedenici sklopljenoj s izdavateljima pokrivenih obveznica ili skupovima za pokriće pokrivenih obveznica barem je u jednakom položaju kao imatelji pokrivenih obveznica, osim ako je takva druga ugovorna strana u OTC izvedenici sklopljenoj s izdavateljima pokrivenih obveznica ili skupovima za pokriće pokrivenih obveznica u statusu neispunjavanja obveza ili je pogođena neispunjavanjem obveza ili ako se odrekne jednakog položaja; |
(e) |
pokrivena obveznica ispunjuje uvjete iz članka 129. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i podliježe regulatornom zahtjevu kolateraliziranosti od najmanje 102 %. |
Članak 2.
Kategorije drugih ugovornih strana
1. Za potrebe članaka 3. i 4. druge ugovorne strane koje podliježu obvezi poravnanja podijeljene su na sljedeće kategorije:
(a) |
prva kategorija, koja obuhvaća druge ugovorne strane koje su na dan stupanja na snagu ove Uredbe klirinški članovi, u smislu članka 2. stavka 14. Uredbe (EU) br. 648/2012, za najmanje jednu vrstu OTC izvedenica navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi ili Prilogu I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2205 (4), najmanje jedne središnje druge ugovorne strane odobrene za rad ili priznate prije datuma poravnanja najmanje jedne od tih vrsta OTC izvedenica; |
(b) |
druga kategorija, koja obuhvaća druge ugovorne strane koje ne pripadaju prvoj kategoriji, a pripadaju grupi čiji skupni prosjek na kraju mjeseca preostalog bruto zamišljenog iznosa izvedenica koje nisu centralno poravnane za siječanj, veljaču i ožujak 2016. iznosi više od 8 milijardi EUR i koje su jedno od sljedećeg:
|
(c) |
treća kategorija, koja obuhvaća druge ugovorne strane koje ne pripadaju prvoj ili drugoj kategoriji i koje su jedno od sljedećeg:
|
(d) |
četvrta kategorija, koja obuhvaća nefinancijske druge ugovorne strane koje ne pripadaju prvoj, drugoj ili trećoj kategoriji. |
2. Kako bi se za grupu izračunao skupni prosjek na kraju mjeseca preostalog bruto zamišljenog iznosa iz stavka 1. točke (b), u izračun se uključuju sve izvedenice te grupe koje nisu centralno poravnane, uključujući valutne terminske ugovore, ugovore o razmjeni i valutne ugovore o razmjeni.
3. Ako su druge ugovorne strane alternativni investicijski fondovi, kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki (a) Direktive 2011/61/EU, ili subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire, kako su definirani u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ Europskog pparlamenta i Vijeća (6), prag od 8 milijardi EUR iz stavka 1. točke (b) ovog članka primjenjuje se pojedinačno na razini fonda.
Članak 3.
Datumi od kojih obveza poravnanja proizvodi učinke
1. U pogledu ugovora koji pripadaju vrsti OTC izvedenica navedenoj u Prilogu I., obveza poravnanja proizvodi učinke:
(a) |
9. veljače 2017. za druge ugovorne strane u prvoj kategoriji; |
(b) |
9. srpnja 2017. za druge ugovorne strane u drugoj kategoriji; |
(c) |
9. veljače 2018. za druge ugovorne strane u trećoj kategoriji; |
(d) |
9. srpnja 2019. za druge ugovorne strane u četvrtoj kategoriji. |
Ako se ugovor sklapa između dviju drugih ugovornih strana koje pripadaju različitim kategorijama drugih ugovornih strana, datum od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za taj ugovor jest kasniji datum.
2. Odstupajući od stavka 1. točaka (a), (b) i (c), u pogledu ugovora koji pripadaju vrsti OTC izvedenica navedenoj u Prilogu I. i koji su sklopljeni između ugovornih strana, osim ugovornih strana iz četvrte kategorije koje su dio iste grupe i kada jedna ugovorna strana ima poslovni nastan u trećoj zemlji, a druga u Uniji, obveza poravnanja proizvodi učinke:
(a) |
9. srpnja 2019. ako nije donesena odluka o istovrijednosti na temelju članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe članka 4. te Uredbe kojom su obuhvaćeni ugovori o OTC izvedenicama iz Priloga I. ovoj Uredbi u pogledu relevantne treće zemlje; ili |
(b) |
kasnijeg od sljedećih datuma ako je donesena odluka o istovrijednosti na temelju članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe članka 4. te Uredbe kojom su obuhvaćeni ugovori o OTC izvedenicama iz Priloga I. ovoj Uredbi u pogledu relevantne treće zemlje:
|
To odstupanje primjenjuje se samo ako druge ugovorne strane ispunjuju sljedeće uvjete:
(a) |
druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji jest financijska druga ugovorna strana ili nefinancijska druga ugovorna strana; |
(b) |
druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji jest:
|
(c) |
obje druge ugovorne strane u cijelosti su obuhvaćene istom konsolidacijom u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
(d) |
obje druge ugovorne strane podliježu odgovarajućim centraliziranim postupcima ocjene, mjerenja i kontrole rizika; |
(e) |
druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji obavijestila je u pisanom obliku svoje nadležno tijelo da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u točkama (a), (b), (c) i (d), a nadležno tijelo potvrdilo je u roku od 30 kalendarskih dana od primitka obavijesti da su ti uvjeti ispunjeni. |
Članak 4.
Minimalno preostalo dospijeće
1. Za financijske druge ugovorne strane u prvoj kategoriji minimalno preostalo dospijeće iz članka 4. stavka 1. točke (b) podtočke ii. Uredbe (EU) br. 648/2012, na dan kada obveza poravnanja proizvodi učinke, jest:
(a) |
15 godina za ugovore sklopljene ili obnovljene prije 9. listopada 2016. koji pripadaju vrstama u tablici 1. Priloga I.; |
(b) |
3 godine za ugovore sklopljene ili obnovljene prije 9. listopada 2016. koji pripadaju vrstama u tablici 2. Priloga I.; |
(c) |
šest mjeseci za ugovore sklopljene ili obnovljene 9. listopada 2016. ili nakon toga koji pripadaju vrstama u tablici 1. ili tablici 2. iz Priloga I. |
2. Za financijske druge ugovorne strane u drugoj kategoriji minimalno preostalo dospijeće iz članka 4. stavka 1. točke (b) podtočke ii. Uredbe (EU) br. 648/2012, na dan kada obveza poravnanja proizvodi učinke, jest:
(a) |
15 godina za ugovore sklopljene ili obnovljene prije 9. listopada 2016. koji pripadaju vrstama u tablici 1. Priloga I.; |
(b) |
3 godine za ugovore sklopljene ili obnovljene prije 9. listopada 2016. koji pripadaju vrstama u tablici 2. Priloga I.; |
(c) |
šest mjeseci za ugovore sklopljene ili obnovljene 9. listopada 2016. ili nakon toga koji pripadaju vrstama u tablici 1. ili tablici 2. iz Priloga I. |
3. Za financijske druge ugovorne strane u trećoj kategoriji i za transakcije navedene u članku 3. stavku 2. ove Uredbe sklopljene između financijskih drugih ugovornih strana, minimalno preostalo dospijeće iz članka 4. stavka 1. točke (b) podtočke ii. Uredbe (EU) br. 648/2012, na dan kada obveza poravnanja proizvodi učinke, jest:
(a) |
15 godina za ugovore koji pripadaju vrstama u tablici 1. iz Priloga I.; |
(b) |
tri godine za ugovore koji pripadaju vrstama u tablici 2. iz Priloga I. |
4. Ako se ugovor sklapa između dviju financijskih drugih ugovornih strana koje pripadaju različitim kategorijama ili između dviju financijskih drugih ugovornih strana uključenih u transakcije navedene u članku 3. stavku 2., minimalno preostalo dospijeće koje se uzima u obzir za potrebe ovog članka jest dulje primjenjivo preostalo dospijeće.
Članak 5.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2016.
Za Komisiju
Predsjednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) SL L 201, 27.7.2012., str. 1.
(2) Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).
(3) Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).
(4) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2205 оd 6. kolovoza 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za obvezu poravnanja (SL L 314, 1.12.2015., str. 13.).
(5) Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).
(6) Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).
PRILOG
Vrste OTC kamatnih izvedenica koje podliježu obvezi poravnanja
Tablica 1.
Vrste kamatnih ugovora o razmjeni fiksne za promjenjivu kamatnu stopu
Identifikacijska oznaka |
Vrsta |
Referentni indeks |
Valuta namire |
Dospijeće |
Vrsta valute namire |
Neobveznost |
Vrsta zamišljenog iznosa |
C.1.1 |
fiksna za promjenjivu |
NIBOR |
NOK |
28D – 10G |
jedinstvena valuta |
ne |
stalan ili promjenjiv |
C.1.2 |
fiksna za promjenjivu |
WIBOR |
PLN |
28D – 10G |
jedinstvena valuta |
ne |
stalan ili promjenjiv |
C.1.3 |
fiksna za promjenjivu |
STIBOR |
SEK |
28D – 15G |
jedinstvena valuta |
ne |
stalan ili promjenjiv |
Tablica 2.
Vrste terminskih ugovora o kamatnoj stopi
Identifikacijska oznaka |
Vrsta |
Referentni indeks |
Valuta namire |
Dospijeće |
Vrsta valute namire |
Neobveznost |
Vrsta zamišljenog iznosa |
C.2.1 |
FRA |
NIBOR |
NOK |
3D – 2G |
jedinstvena valuta |
ne |
stalan ili promjenjiv |
C.2.2 |
FRA |
WIBOR |
PLN |
3D – 2G |
jedinstvena valuta |
ne |
stalan ili promjenjiv |
C.2.3 |
FRA |
STIBOR |
SEK |
3D – 3G |
jedinstvena valuta |
ne |
stalan ili promjenjiv |
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/11 |
UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1179
оd 19. srpnja 2016.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa za potrebe njezine prilagodbe tehničkom i znanstvenom napretku
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage direktiva 67/548/EEZ i 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (1), a posebno njezin članak 37. stavak 5.,
budući da:
(1) |
Prilog VI. dio 3. Uredbe (EZ) br. 1272/2008 sadržava dva popisa usklađenog razvrstavanja i označivanja opasnih tvari. Tablica 3.1. sadržava popis usklađenog razvrstavanja i označivanja opasnih tvari na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu I. dijelovima 2. do 5. Uredbe (EZ) br. 1272/2008. Tablica 3.2. sadržava popis usklađenog razvrstavanja i označivanja opasnih tvari na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu VI. Direktivi Vijeća 67/548/EEZ (2). |
(2) |
Budući da je Direktiva 67/548/EEZ stavljena izvan snage s učinkom od 1. lipnja 2015., tablica 3.2. u Prilogu VI. dijelu 3. trebala bi se izbrisati. Međutim, kako bi se pojednostavnio prijelaz na potpunu primjenu Uredbe (EZ) br. 1272/2008, to brisanje ne bi trebalo stupiti na snagu do 1. lipnja 2017. |
(3) |
Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) podneseni su prijedlozi novog, ažuriranog ili izbrisanog usklađenog razvrstavanja i označivanja određenih tvari u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1272/2008. Na temelju mišljenja o tim prijedlozima koja je objavio Odbor za procjenu rizika (RAC) Europske agencije za kemikalije te komentara uključenih strana, primjereno je uvesti, ažurirati ili izbrisati usklađeno razvrstavanje i označivanje određenih tvari. |
(4) |
Za tvar olovo RAC je u znanstvenom mišljenju od 5. prosinca 2013. predložio da se razvrsta kao reproduktivno toksična tvar 1.A kategorije. Međutim, zbog nedostatne sigurnosti o bioraspoloživosti olova u čvrstom stanju mora se razlikovati između olova u čvrstom stanju (čestice velike 1 mm ili više) i olova u prahu (čestice manje od 1 mm). Stoga je prikladno uvesti specifičnu graničnu vrijednost koncentracije od ≥ 0,03 % za olovo u prahu i opću graničnu vrijednost koncentracije od ≥ 0,3 % za olovo u čvrstom stanju. |
(5) |
Za bakar i njegove spojeve, razvrstavanje s obzirom na učinke na okoliš koje je RAC preporučio u mišljenjima od 4. prosinca 2014. trebalo bi uvrstiti u Prilog VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 jer postoji dovoljno znanstvenih dokaza kojima se potkrepljuje to novo razvrstavanje. Međutim, predložene M faktore za dugotrajnu opasnost za vodeni okoliš ne bi trebalo uvrstiti jer je za njih potrebna daljnja procjena RAC-a s obzirom na znanstvene podatke o toksičnosti za vodeni okoliš koje je industrija iznijela nakon što je mišljenje RAC-a dostavljeno Komisiji. |
(6) |
Uredbu (EZ) br. 1272/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(7) |
Nije potrebno odmah zahtijevati usklađenost s novim usklađenim razvrstavanjima jer će dobavljačima trebati određeno vrijeme kako bi prilagodili označivanje i pakiranje tvari i smjesa novim razvrstavanjima te prodali postojeće zalihe. To će vrijeme biti potrebno i kako bi se dobavljačima omogućilo da se prilagode i usklade s drugim zakonodavnim obvezama koje proizlaze iz novih usklađenih razvrstavanja za tvari, kao što su obveze iz članka 22. točke (f) ili članka 23. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3), one iz članka 50. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4) ili one iz članka 44. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
(8) |
U skladu s prijelaznim odredbama Uredbe (EZ) br. 1272/2008 kojima se dopušta ranija primjena novih odredaba na dobrovoljnoj osnovi dobavljači bi trebali imati mogućnost primjene novih usklađenih razvrstavanja te prilagodbe označivanja i pakiranja na dobrovoljnoj osnovi prije roka za usklađivanje. |
(9) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1272/2008 mijenja se kako slijedi:
1. |
Prilog VI. izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
2. |
Tablica 3.2. u Prilogu VI. briše se. |
Članak 2.
1. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
2. Ova se Uredba primjenjuje od 1. ožujka 2018.
Članak 1. točka 2. primjenjuje se od 1. lipnja 2017.
3. Odstupajući od stavka 2., tvari i smjese mogu se do 1. ožujka 2018. razvrstavati, označivati i pakirati u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 kako je izmijenjena ovom Uredbom.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. srpnja 2016.
Za Komisiju
Predsjednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) SL L 353, 31.12.2008., str. 1.
(2) Direktiva Vijeća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih tvari (SL 196, 16.8.1967., str. 1.).
(3) Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).
(4) Uredba (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (SL L 167, 27.6.2012., str. 1.).
(5) Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).
PRILOG
Prilog VI. dio 3. tablica 3.1. Uredbe (EZ) br. 1272/2008 mijenja se kako slijedi:
(a) |
unosi za indeks brojeve 607-331-00-5 i 609-066-00-0 brišu se; |
(b) |
unosi za indeks brojeve 006-035-00-8, 029-002-00-X, 602-020-00-0, 602-033-00-1, 603-055-00-4, 604-030-00-0, 604-092-00-9, 605-013-00-0, 605-022-00-X, 606-014-00-9, 606-021-00-7, 607-056-00-0, 607-059-00-7, 607-157-00-X, 607-172-00-1, 607-375-00-5, 607-623-00-2, 613-166-00-X, 613-121-00-4, 616-011-00-4, 616-037-00-6 i 616-207-00-X zamjenjuju se sljedećim unosima:
|
(c) |
sljedeći unosi umeću se u skladu s redoslijedom indeks brojeva:
|
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/26 |
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1180
оd 19. srpnja 2016.
o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),
uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
budući da:
(1) |
Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
(2) |
Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. srpnja 2016.
Za Komisiju,
u ime predsjednika,
Jerzy PLEWA
Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj
(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.
(2) SL L 157, 15.6.2011., str. 1.
PRILOG
Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
(EUR/100 kg) |
||
Oznaka KN |
Oznaka treće zemlje (1) |
Standardna uvozna vrijednost |
0702 00 00 |
MA |
176,8 |
ZZ |
176,8 |
|
0709 93 10 |
TR |
136,5 |
ZZ |
136,5 |
|
0805 50 10 |
AR |
192,3 |
BO |
223,6 |
|
CL |
165,8 |
|
UY |
201,2 |
|
ZA |
173,2 |
|
ZZ |
191,2 |
|
0808 10 80 |
AR |
145,6 |
BR |
89,8 |
|
CL |
133,9 |
|
CN |
114,1 |
|
NZ |
145,1 |
|
US |
117,0 |
|
UY |
72,1 |
|
ZA |
116,0 |
|
ZZ |
116,7 |
|
0808 30 90 |
AR |
109,0 |
CL |
120,7 |
|
NZ |
155,4 |
|
ZA |
124,7 |
|
ZZ |
127,5 |
|
0809 10 00 |
TR |
193,0 |
ZZ |
193,0 |
|
0809 29 00 |
TR |
280,8 |
ZZ |
280,8 |
(1) Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/28 |
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1181
оd 19. srpnja 2016.
o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole i zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. srpnja 2016. i o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2017. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 616/2007 otvorene u sektoru mesa peradi
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188.,
budući da:
(1) |
Uredbom Komisije (EZ) br. 616/2007 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora mesa peradi podrijetlom iz Brazila, Tajlanda i ostalih trećih zemalja. |
(2) |
Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. srpnja 2016. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2016. za neke kvote premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri uvozne dozvole mogu izdavati tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na količine za koje je podnesen zahtjev, izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3). |
(3) |
Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. srpnja 2016. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2016. za neke kvote premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri uvozna prava mogu izdavati tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na količine za koje je podnesen zahtjev, izračunan u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 u vezi s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1301/2006. |
(4) |
Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole i zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. srpnja 2016. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2016. za neke su kvote manje od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote. |
(5) |
Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 616/2007 za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2016. množe se s koeficijentom dodjele iz dijela A Priloga ovoj Uredbi.
2. Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 616/2007, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. siječnja do 31. ožujka 2017., navedene su u dijelu A Priloga ovoj Uredbi.
Članak 2.
1. Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozna prava podnesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 616/2007 za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2016. množe se s koeficijentom dodjele iz dijela B Priloga ovoj Uredbi.
2. Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozna prava u skladu s Uredbom (EZ) br. 616/2007, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. siječnja do 31. ožujka 2017., navedene su u dijelu B Priloga ovoj Uredbi.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. srpnja 2016.
Za Komisiju,
u ime predsjednika,
Jerzy PLEWA
Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj
(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.
(2) Uredba Komisije (EZ) br. 616/2007 od 4. lipnja 2007. o otvaranju i predviđanju upravljanja carinskim kvotama Zajednice u sektoru mesa peradi podrijetlom iz Brazila, Tajlanda i drugih trećih zemalja (SL L 142, 5.6.2007., str. 3.).
(3) Uredba Komisije (EZ) br. 1301/2006 od 31. kolovoza 2006. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje uvoznim carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kojima upravlja sustav uvoznih dozvola (SL L 238, 1.9.2006., str. 13.).
PRILOG
DIO A
Skupina br. |
Redni broj |
Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2016. (%) |
Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2017. (u kg) |
1 |
09.4211 |
0,301205 |
— |
2 |
09.4212 |
0,611629 |
— |
4A |
09.4214 |
0,345662 |
— |
09.4251 |
0,423730 |
— |
|
09.4252 |
— |
2 836 412 |
|
6A |
09.4216 |
0,308928 |
— |
09.4260 |
0,341882 |
— |
|
7 |
09.4217 |
— |
32 748 800 |
8 |
09.4218 |
— |
6 957 600 |
DIO B
Skupina br. |
Redni broj |
Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2016. (%) |
Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2017. (u kg) |
5A |
09.4215 |
0,513183 |
— |
09.4254 |
0,623692 |
— |
|
09.4255 |
2,840922 |
— |
|
09.4256 |
— |
3 545 002 |
ODLUKE
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/31 |
ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2016/1182
od 18. srpnja 2016.
o Pravilniku o osoblju Instituta Europske unije za sigurnosne studije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/75/ZVSP od 10. veljače 2014. o Institutu Europske unije za sigurnosne studije (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. treći podstavak,
uzimajući u obzir preporuku direktora Instituta Europske unije za sigurnosne studije,
budući da:
(1) |
Institut Europske unije za sigurnosne studije („Institut”) agencija je Europske unije koja je povezana s koordiniranim organizacijama. Pravilnik o osoblju Instituta trebalo bi prilagoditi razvoju Instituta i općeg regulatornog okvira pravila o osoblju koja prevladavaju u koordiniranim organizacijama. Stoga ga je potrebno revidirati. |
(2) |
Pravilnik o osoblju Instituta, kako ga je usvojilo Vijeće 21. prosinca 2001. (2) te kako ga je, uz suglasnost Odbora, izmijenio direktor 15. lipnja 2005. (3) trebalo bi stoga staviti izvan snage i zamijeniti, |
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Pravilnik o osoblju Instituta Europske unije za sigurnosne studije, kako ga je usvojilo Vijeće 21. prosinca 2001. te kako ga je, uz suglasnost Odbora, izmijenio direktor 15. lipnja 2005., stavlja se izvan snage i zamjenjuje Pravilnikom o osoblju priloženom ovoj Odluci.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon datuma njegove objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 2016.
Za Vijeće
Predsjednica
F. MOGHERINI
(1) SL L 41, 12.2.2014., str. 13.
(2) SL L 39, 9.2.2002., str. 18.
(3) SL L 235, 12.9.2005., str. 1.
PRILOG
PRAVILNIKU O OSOBLJU INSTITUTA EUROPSKE UNIJE ZA SIGURNOSNE STUDIJE
SADRŽAJ
PREAMBULA
Članak 1. |
Područje primjene |
GLAVA I. |
ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA SVE ZAPOSLENIKE |
Članak 2. |
|
1. |
Nadležnost |
2. |
Ponašanje |
3. |
Financijska odgovornost |
4. |
Sigurnost |
5. |
Pomoć i naknada |
6. |
Vlasnička prava |
7. |
Vanjske aktivnosti |
8. |
Kandidatura za javne ili političke funkcije |
GLAVA II. |
ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA UGOVORNO OSOBLJE |
POGLAVLJE I. |
POVLASTICE I IMUNITETI |
Članak 3. |
|
POGLAVLJE II. |
ZAPOŠLJAVANJE I TRAJANJE IMENOVANJA |
Članak 4. |
Zapošljavanje |
Članak 5. |
Dobna granica za rad |
Članak 6. |
Liječnički pregledi |
Članak 7. |
Imenovanja |
1. |
Ugovori |
2. |
Probni rok |
3. |
Raskid ugovorâ |
4. |
Odšteta za gubitak posla |
5. |
Skraćeni otkazni rok |
POGLAVLJE III. |
PLAĆE I NAKNADE |
Članak 8. |
Opće odredbe |
Članak 9. |
Osnovna plaća |
Članak 10. |
Naknada za život u inozemstvu |
Članak 11. |
Obiteljske i socijalne naknade |
1. |
Opća odredba |
2. |
Naknada za kućanstvo |
3. |
Naknada za djecu i druge uzdržavanike |
4. |
Naknada za obrazovanje |
5. |
Naknada za djecu s invaliditetom i druge uzdržavanike s invaliditetom |
6. |
Naknada za najamninu |
Članak 12. |
Naknada za dodatna zaduženja |
Članak 13. |
Naknada za nastanjenje |
1. |
Prihvatljivost |
2. |
Osnovni iznos naknade |
3. |
Dodatak za uzdržavanike |
4. |
Dodatak za mobilnost |
5. |
Isplata naknade |
Članak 14. |
Odbici |
1. |
Unutarnji porez |
2. |
Doprinosi za mirovinsko osiguranje |
3. |
Doprinosi za socijalno osiguranje |
4. |
Doprinosi za dodatno osiguranje |
Članak 15. |
Predujmovi plaća i nadoknada |
POGLAVLJE IV. |
PUTNI TROŠKOVI |
Članak 16. |
Nastanjenje i odlazak |
Članak 17. |
Troškovi selidbe |
Članak 18. |
Službena putovanja |
POGLAVLJE V. |
UNUTARNJA ORGANIZACIJA |
Članak 19. |
Radno vrijeme |
Članak 20. |
Rad u nepunom radnom vremenu |
Članak 21. |
Državni praznici |
Članak 22. |
Dopust |
1. |
Godišnji odmor |
2. |
Neplaćeni dopust |
3. |
Bolovanje, rodiljni i očinski dopust, roditeljski dopust i drugi posebni dopusti |
Članak 23. |
Dopust u matičnoj državi |
POGLAVLJE VI. |
IZVJEŠĆA I PROMAKNUĆA |
Članak 24. |
Opće odredbe |
Članak 25. |
Postupak |
Članak 26. |
Popratne mjere na temelju izvješća |
POGLAVLJE VII. |
STEGOVNI POSTUPAK |
Članak 27. |
|
POGLAVLJE VIII. |
ŽALBE I POVJERENSTVO ZA ŽALBE |
Članak 28. |
|
POGLAVLJE IX. |
MIROVINSKO OSIGURANJE |
Članak 29. |
|
POGLAVLJE X. |
UPUĆIVANJE UGOVORNOG OSOBLJA INSTITUTA |
Članak 30. |
|
GLAVA III. |
ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA PRIVREMENO OSOBLJE |
Članak 31. |
Opće odredbe |
Članak 32. |
Ugovori |
Članak 33. |
Primici od rada |
Članak 34. |
Posebne odredbe |
1. |
Troškovi nastanjenja i odlaska |
2. |
Dopust |
GLAVA IV. |
ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA STRUČNJAKE I PRIPRAVNIKE |
Članak 35. |
|
GLAVA V. |
ZASTUPANJE ZAPOSLENIKA |
Članak 36. |
|
PRILOG I. |
ODŠTETA ZA GUBITAK POSLA |
PRILOG II. |
NAKNADA ZA ŽIVOT U INOZEMSTVU |
PRILOG III. |
DJECA I DRUGI UZDRŽAVANICI |
PRILOG IV. |
UZDRŽAVANICI S INVALIDITETOM |
PRILOG V. |
NAKNADA ZA NAJAMNINU |
PRILOG VI. |
PUTNI TROŠKOVI I TROŠKOVI SELIDBE |
PRILOG VII. |
TROŠKOVI SLUŽBENIH PUTOVANJA |
PRILOG VIII. |
BOLOVANJE, RODILJNI I OČINSKI DOPUST, RODITELJSKI DOPUST I DRUGI POSEBNI DOPUSTI |
PRILOG IX. |
PRAVILA O ADMINISTRATIVNIM ISTRAGAMA I STEGOVNOM POSTUPKU TE MJERAMA |
PRILOG X. |
POVJERENSTVO ZA ŽALBE |
PRAVILNIK O OSOBLJU INSTITUTA EUROPSKE UNIJE ZA SIGURNOSNE STUDIJE
PREAMBULA
Institut za sigurnosne studije agencija je Europske unije koja je povezana s koordiniranim organizacijama.
Članak 1.
Područje primjene
1. Ovaj Pravilnik o osoblju primjenjuje se na osoblje koje je sklopilo ugovor o radu s Institutom Europske unije za sigurnosne studije („Institut”), osim ako je Odbor donio drukčiju odluku u odnosu na neraspoređeno osoblje (direktor).
2. Za potrebe ovog Pravilnika o osoblju, „zaposlenik” znači sljedeće fizičke osobe:
(a) |
članove osoblja koji imaju sklopljen ugovor s Institutom i zauzimaju proračunom predviđena radna mjesta iz tablice proračunom predviđenih radnih mjesta koja se svake godine prilaže uz proračun Instituta („članovi ugovornog osoblja”); |
(b) |
članovi privremenog osoblja koji imaju sklopljen ugovor s Institutom. |
Na ad hoc plaćeni stručnjaci i pripravnici nisu „zaposlenici” Instituta te se na njih primjenjuju posebne odredbe utvrđene u glavi IV.
3. U tablici „članovi ugovornog osoblja” priloženoj proračunu Instituta navodi se broj radnih mjesta za svaku kategoriju i za svaki razred.
Radna mjesta „članovi ugovornog osoblja” jesu radna mjesta povezana s ključnim zadaćama Instituta i sa zadaćama od trajnog značenja.
4. Svako upućivanje na osobu muškog spola u ovom Pravilniku o osoblju smatra se upućivanjem i na osobu ženskog spola i obratno, osim ako je iz konteksta jasno vidljivo drukčije.
5. Detaljne odredbe za provedbu ovog Pravilnika o osoblju prema potrebi se određuju provedbenim pravilima koje utvrđuje direktor. Odbor se propisno obavješćuje prije donošenja takvih provedbenih pravila.
Direktor može delegirati dio svojih ovlasti i potpis za svakodnevno upravljanje u pogledu pitanja koja su obuhvaćena područjem primjene ovog Pravilnika o osoblju.
GLAVA I.
ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA SVE ZAPOSLENIKE
Članak 2.
Zaposlenici su pod nadležnosti direktora i odgovorni su mu za obavljanje svojih dužnosti, koje moraju obavljati što temeljitije i savjesnije moguće.
Zaposlenici obavljaju svoje poslove i ponašaju se imajući u vidu isključivo interese Instituta. Dužnosti koje su im povjerene kao zaposlenicima moraju obavljati potpuno lojalno, diskretno i savjesno. Nikada ne smiju tražiti ni primati upute ni od jedne vlade, tijela, organizacije ili osobe izvan Instituta.
Zaposlenici su se cijelo vrijeme dužni ponašati na način koji je u skladu s njihovim statusom predstavnika Instituta. Pritom su se dužni uzdržati od svakog djelovanja ili aktivnosti koji bi na bilo koji način mogli naštetiti dostojanstvu njihova položaja ili ugledu Instituta.
Od zaposlenika se može tražiti da Institutu djelomično ili u cijelosti nadoknade svaki pretrpljeni financijski gubitak uzrokovan njihovom nepažnjom ili namjernim kršenjem bilo kojeg propisa ili postupka koji su odobrili Odbor ili direktor.
Povjerenstvo za žalbe nadležno je za rješavanje sporova koji proizlaze iz ove odredbe.
(a) |
Prilikom stupanja u radni odnos zaposlenici se upoznaju sa sigurnosnim propisima Instituta. |
(b) |
Od svih zaposlenika, stipendista i pripravnika može se zatražiti da prođu sigurnosnu provjeru koja im omogućuje pristup klasificiranim dokumentima tijekom obavljanja njihovih dužnosti. Zahtjev za takvu provjeru nadležnim tijelima upućuje službenik za sigurnost Instituta. Do izdavanja sigurnosnog odobrenja direktor može dodijeliti privremeno odobrenje za pristup klasificiranim dokumentima. |
(c) |
Članovi osoblja odmah obavješćuju službenika za sigurnost u slučaju sumnje u gubitak ili ugroženost klasificiranog dokumenta. |
Institut pruža pomoć zaposlenicima koji su zbog trenutačnog imenovanja ili dužnosti u okviru Instituta, bez vlastite krivnje, izloženi prijetnjama, uvredama, kleveti ili napadu. Odšteta za svaku pretrpljenu materijalnu štetu može se dodijeliti pod uvjetom da:
(a) |
zaposlenik nije svojevoljno ili iz nepažnje prouzročio dotičnu štetu; |
(b) |
nikakva odšteta nije dobivena niti se ne može dobiti; |
(c) |
zaposlenici na Institut prenesu sve moguće zahtjeve u odnosu na treću stranu, posebno u odnosu na osiguravajuća društva. |
Sve odluke o takvim pitanjima koje bi mogle uključivati djelovanje ili plaćanje odštete od strane Instituta donosi direktor, koji ima diskrecijsku ovlast u procjenjivanju okolnosti slučaja, mogućeg oblika pomoći i vrste odštete koju bi eventualno trebalo dodijeliti. Odbor se propisno obavješćuje o svakoj odluci donesenoj na temelju ovog stavka.
Sva prava, uključujući pravo vlasništva, autorsko pravo i patentna prava, koja proizlaze iz rada zaposlenika prilikom obavljanja njegovih službenih dužnosti, pripadaju Institutu.
(a) |
Zaposlenik bez prethodnog dopuštenja direktora ne smije popunjavati nijedno drugo radno mjesto niti imati drugo redovito ili plaćeno zanimanje izvan Instituta. |
(b) |
Zaposlenik bez prethodnog dopuštenja direktora ne smije primiti nikakvo priznanje, odlikovanje, pogodnost, dar ni uplate bilo koje vrste od bilo koje vlade ili drugog izvora izvan Instituta, osim za usluge koje je izvršio ili prije svojeg imenovanja ili za vrijeme posebnog dopusta radi ispunjavanja vojne ili neke druge nacionalne obveze te u vezi s tom obvezom. |
(c) |
Zaposlenici se uzdržavaju od svakog javnog djelovanja, izjave ili objave, ako su takvo djelovanje, izjava ili objava nespojivi s dužnostima ili obvezama međunarodnog javnog službenika ili bi mogli uključiti moralnu ili materijalnu odgovornost Instituta. |
(d) |
Zaposlenik ne smije ni izravno ni neizravno imati interese u komercijalnom poduzeću koji bi po svojoj prirodi mogli ugroziti njegovu neovisnost u obavljanju dužnosti u Institutu. |
(e) |
Dužnosti višeg analitičara uključuju uspostavljanje odnosa s tijelima i osobama izvan Institut; viši analitičari stoga su ovlašteni držati predavanja, komunicirati s medijima te objavljivati, pod uvjetom da posjeduju prethodno dopuštenje direktora. |
(f) |
Ako bračni drug ili registrirani partner zaposlenika ima plaćeno zaposlenje, zaposlenik o tome obavješćuje direktora. Ako se pokaže da je priroda tog zaposlenja nespojiva sa zaposlenjem zaposlenika i ako se zaposlenik ne može obvezati da će u određenom razdoblju ono prestati, direktor, nakon što sasluša zaposlenika i savjetuje se s Odborom osoblja, odlučuje može li zaposlenik ostati na svojem radnom mjestu. |
(a) |
Zaposlenici koji se iz osobnih razloga žele kandidirati za javnu ili političku funkciju o toj namjeri obavješćuju direktora. |
(b) |
Svaki zaposlenik koji se kandidira za javnu ili političku funkciju ima pravo na neplaćeni dopust počevši od datuma na koji objavi da započinje svoju izbornu kampanju. |
(c) |
Ako je izabran, zaposlenik podnosi zahtjev za raskid ugovora. Takav raskid ugovora ne daje pravo na odštetu za gubitak posla. |
(d) |
Ako zaposlenik ne prihvati javnu ili političku funkciju, on ima pravo nastaviti raditi na svojem radnom mjestu u istom platnom razredu i s istim radnim stažem, ili primicima od rada za privremeno osoblje, kakve je zaposlenik imao u trenutku kada je počeo neplaćeni dopust. |
(e) |
Vrijeme provedeno na neplaćenom dopustu ne uračunava se u radni staž niti u mirovinska prava. Međutim, ako član ugovornog osoblja dokaže da ne može ostvariti mirovinska prava u okviru drugog mirovinskog sustava, on može zatražiti da nastavi ostvarivati mirovinska prava, pod uvjetom da sam snosi sve odgovarajuće doprinose, svoje i poslodavčeve. |
GLAVA II.
ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA ČLANOVE UGOVORNOG OSOBLJA
POGLAVLJE I.
Povlastice i imuniteti
Članak 3.
Povlastice i imuniteti dodijeljeni članovima ugovornog osoblja priznaju se samo u interesu Instituta, a ne radi njihovih osobnih pogodnosti. Oni se ne smiju koristiti za izbjegavanje privatnih obveza ni kao izgovor za nepridržavanje mjerodavnih nacionalnih zakona ili policijskih propisa.
U svakom spornom događaju u kojem se pojavi pitanje uporabe takvih povlastica i imuniteta, dotični član ugovornog osoblja o tome odmah izvješćuje direktora. U slučaju kršenja lokalnog zakonodavstva direktor može odlučiti oduzeti povlastice i imunitete ako to smatra potrebnim.
POGLAVLJE II.
Zapošljavanje i trajanje imenovanja
Članak 4.
Zapošljavanje
1. Ponude za zapošljavanje daje direktor, osim za radno mjesto direktora. Institut je odgovoran za objavu slobodnih radnih mjesta.
2. Članove ugovornog osoblja imenuje direktor na temelju postignuća te na temelju poštenih i transparentnih natječajnih postupaka.
3. Zapošljavanje članova ugovornog osoblja ograničeno je na državljane država članica Europske unije.
4. Kandidati moraju dokazati izvrsno znanje jednog jezika Europske unije i zadovoljavajuće znanje drugog jezika Europske unije u mjeri koja je potrebna za obavljanje njihovih dužnosti.
5. Članovi ugovornog osoblja, za koje vrijedi ovaj Pravilnik, razvrstavaju se u skladu s kategorijama i razredima koordiniranih organizacija.
6. Članovi ugovornog osoblja zapošljavaju se na najniži stupanj platnog razreda radnog mjesta za koje su izabrani. Međutim, direktor može odobriti viši stupanj ako je to opravdano.
7. Direktor donosi provedbena pravila za ovaj članak.
Članak 5.
Dobna granica za rad
Kao dobna granica za rad određen je kraj mjeseca u kojemu član osoblja navršava 65 godina. Direktor u interesu službe može odobriti produljenje za najviše dvanaest dodatnih mjeseci.
Članak 6.
Liječnički pregledi
1. Prije zapošljavanja član ugovornog osoblja podvrgava se liječničkom pregledu u medicinskom centru koji odobri Institut kako bi se potvrdilo da je tjelesno sposoban obavljati svoje dužnosti.
2. Članovi ugovornog osoblja svake godine obvezno obavljaju liječnički pregled.
3. Medicinski centar koji odobri Institut direktoru daje stručni savjet kad postoji pitanje u pogledu primjerenosti bilo kojeg člana ugovornog osoblja da i dalje popunjava svoje radno mjesto.
4. Ako je nakon liječničkog pregleda predviđenoga u stavcima 1. i 3. dano negativno liječničko mišljenje, kandidat ili član ugovornog osoblja može, u roku od 20 dana od dana kada ga je Institut obavijestio o tom mišljenju, zatražiti da se njegov slučaj proslijedi liječničkom povjerenstvu sastavljenomu od tri liječnika, od kojih jednoga bira direktor, jednoga član ugovornog osoblja, a jednoga ta dva druga liječnika.
Liječničko povjerenstvo saslušava liječnika koji je izdao prvotno negativno mišljenje. Ako liječničko povjerenstvo potvrdi negativan zaključak liječničkog pregleda iz:
(a) |
stavka 1., kandidat plaća 50 % honorara i nastalih troškova; |
(b) |
stavka 3., Institut najprije pokušava zaposlenika prerasporediti na drugo radno mjesto primjereno njegovu stanju. Ako to nije moguće, Institut raskida s njim ugovor uz šestomjesečni otkazni rok te se saziva invalidsko povjerenstvo koje utvrđuje njegovo pravo na invalidsku mirovinu pod uvjetima utvrđenima u pravilima o mirovinskom osiguranju. |
Članak 7.
Imenovanja
Ugovori se sklapaju na tri godine. Direktor može produljiti ugovor za slična ili kraća određena razdoblja. Najmanje šest mjeseci prije isteka ugovora član ugovornog osoblja obavješćuje se hoće li se njegov ugovor produljiti za novo određeno razdoblje.
Za više analitičare ukupan broj ponuđenih ugovora ne smije prijeći ukupno razdoblje od pet godina. Za sve ostalo osoblje takvo ukupno razdoblje iznosi devet godina. U iznimnim slučajevima direktor može, u interesu službe, produljiti ugovor izvan zakonskih devet godina na razdoblje kraće od dvanaest mjeseci.
Ako je član ugovornog osoblja 1. kolovoza 2016. već akumulirao deset godina mirovinskih prava u mirovinskom sustavu koordiniranih organizacija, ne primjenjuju se nikakva ograničenja s obzirom na ukupno trajanje ugovorâ.
Ako član ugovornog osoblja na dan 1. kolovoza 2016. ima važeći ugovor te je u ispunjavanju tog ugovora akumulirao više od devet godina uzastopne službe u Institutu, taj se ugovor smatra ugovorom na neodređeno vrijeme nakon dostizanja deset godina uzastopne službe.
(a) |
Prvih devet mjeseci početnih ugovora smatra se probnim rokom, koji počinje od datuma stupanja u službu. |
(b) |
Ako je član ugovornog osoblja za vrijeme probnog roka zbog bolesti ili nezgode spriječen obavljati svoje dužnosti mjesec dana ili dulje, direktor može probni rok produljiti za odgovarajuće vrijeme. |
(c) |
Mjesec dana prije kraja probnog roka priprema se izvješće o sposobnosti člana ugovornog osoblja za obavljanje dužnosti na njegovu radnom mjestu te o njegovu ponašanju i učinkovitosti u službi. To se izvješće dostavlja članu ugovornog osoblja. |
(d) |
Član ugovornog osoblja otpušta se ako njegov rad nije ocijenjen kao odgovarajući da bi zadržao radno mjesto. |
(e) |
Izvješće o članu ugovornog osoblja može se sastaviti u bilo kojem trenutku tijekom probnog roka ako je njegov rad očigledno neodgovarajući. Izvješće se dostavlja dotičnoj osobi. |
(f) |
Direktor na temelju izvješća može odlučiti otpustiti člana ugovornog osoblja i prije isteka probnog roka, uz otkazni rok od mjesec dana; međutim, radni odnos ne smije trajati dulje od probnog roka. |
(g) |
Član ugovornog osoblja koji je otpušten za vrijeme probnog roka na temelju negativnog izvješća nema pravo na odštetu za gubitak posla. |
(h) |
Probni rok sastavni je dio trajanja početnog ugovora. Uračunava se u radni staž te za potrebe mirovinskih prava. |
(a) |
Institut može raskinuti ili ne produljiti ugovore u sljedećim slučajevima:
U slučajevima navedenima u podtočkama od i. do vi. ugovori se raskidaju ili se ne produljuju uz šestomjesečni otkazni rok, a u slučaju navedenome u podtočki vii. uz otkazni rok od mjesec dana. |
(b) |
Član ugovornog osoblja može raskinuti ugovor uz tromjesečni otkazni rok iz osobnih razloga koje nije dužan navesti. |
Ako nije riječ o stegovnim razlozima, raskid ili neproduljenje ugovora od strane Instituta povlači za sobom pravo na naknadu u skladu s uvjetima određenima u Prilogu I.
Ako je to u interesu službe, otkazni rok iz stavka 3. točke (a) može se skratiti. U tom slučaju dotični član ugovornog osoblja ima pravo na isplatu dodatnog iznosa koji predstavlja plaću i naknade koje bi primio da se stvarni datum isteka njegova ugovora poklopio s krajem šestomjesečnog otkaznog roka.
Ove odredbe ne primjenjuju se u slučaju raskida ugovora zbog stegovnih razloga.
POGLAVLJE III.
Plaće i naknade
Članak 8.
Opće odredbe
1. Primici od rada koji se isplaćuju članovima ugovornog osoblja Instituta uključuju osnovnu plaću, naknadu za život u inozemstvu te obiteljske i socijalne naknade.
Ti se primici od rada umanjuju za doprinose i odbitke s obzirom na unutarnji porez, mirovinsko osiguranje i socijalno osiguranje.
Na tekuće račune članova ugovornog osoblja dospjeli iznos doznačuje se najkasnije do posljednjeg radnog tjedna u mjesecu.
Članovi ugovornog osoblja dužni su bez odlaganja obavijestiti Institut o svakoj promjeni svojeg osobnog stanja koja bi mogla imati financijske posljedice. Te se promjene uzimaju u obzir s retroaktivnim učinkom za primitke od rada za mjesec koji slijedi nakon obavijesti administraciji Instituta o promjenama.
2. Član ugovornog osoblja vraća Institutu sve preplaćene iznose.
Pravo Instituta na ostvarivanje povrata svih neopravdanih plaćanja istječe dvije godine nakon datuma kada Institut sazna da je plaćanje bilo neopravdano. Ako prema zaposleniku postoje nepodmirena potraživanja za neopravdana plaćanja, povrat se izvršava odbicima od mjesečnih ili drugih plaćanja koja pripadaju članu ugovornog osoblja, uzimajući u obzir njegovu socijalnu i financijsku situaciju. Potraživanja prema Institutu za isplatu plaća, odšteta, naknada, dodataka ili drugih iznosa koji proizlaze iz primjene Pravilnika o osoblju, istječu dvije godine nakon datuma kada bi plaćanje dospjelo ili datuma kada zaposlenik sazna ili je trebao znati da je plaćanje dospjelo ako se isti ne podudaraju.
Članak 9.
Osnovna plaća
Neto osnovna plaća jest iznos određen razredom i stupnjem člana ugovornog osoblja u tablicama koje svake godine odobrava Odbor na temelju prijedloga koordiniranog odbora za primitke.
Bruto plaća odgovara iznosu neto osnovne plaće uvećane za unutarnji porez koji plaća član ugovornog osoblja.
Članak 10.
Naknada za život u inozemstvu
Naknada za život u inozemstvu plaća se članovima ugovornog osoblja koji u trenutku početnog imenovanja nisu bili državljani države na čijem se području nalazi stalno mjesto njihova zaposlenja i koji na državnom području te države nisu imali uobičajeno boravište tri godine ili više neposredno prije nego što ih je Institut zaposlio.
Ta se naknada prestaje isplaćivati u slučaju premještaja člana ugovornog osoblja u zemlju čiji je državljanin.
Iznos naknade izračunava se u skladu s stavkom 1. točkom (a) Priloga II.
Ako je član osoblja imenovan od strane Instituta odmah nakon zaposlenja pri nekoj drugoj međunarodnoj organizaciji ili upravi u zemlji gdje obavlja svoje dužnosti, godine staža u službi kod prijašnjeg poslodavca uzimaju se u obzir prilikom određivanja prava na naknadu i obračunavanja iznosa naknade.
(a) |
Naknada za život u inozemstvu isplaćuje se članovima ugovornog osoblja koji u vrijeme imenovanja od strane Instituta:
„Lokalno gravitacijsko područje dnevnih migracija” definira se kao područje u radijusu od 100 km od mjesta zaposlenja. |
(b) |
Ako član ugovornog osoblja koji je imao pravo na naknadu za život u inozemstvu preuzme dužnost u mjestu zaposlenja u kojem ne ispunjava četiri kriterija iz točke (a), on prestaje imati pravo na naknadu za život u inozemstvu. |
(c) |
Ako član ugovornog osoblja koji nije imao pravo na naknadu za život u inozemstvu preuzme dužnost u mjestu zaposlenja u kojem ispunjava ta četiri kriterija, on stječe pravo na naknadu za život u inozemstvu. |
(d) |
Ako član ugovornog osoblja koji je bio zaposlen u nekoj koordiniranoj organizaciji ili organizaciji koja je pridružena koordiniranim organizacijama te je pravo na naknadu za život u inozemstvu stekao prilikom preuzimanja dužnosti u Institutu u istoj zemlji ili, u slučaju člana osoblja druge međunarodne organizacije ili člana uprave ili oružanih snaga zemlje podrijetla prilikom preuzimanja dužnosti u Institutu bez promjene zemlje, ne primjenjuju se odredbe stavka 2. točke (a) podtočaka iii. i iv. |
(e) |
Provjera prihvatljivosti
|
(f) |
Povezane naknade Smanjenje naknade za život u inozemstvu na nulu ne lišava člana ugovornog osoblja prava na naknadu za obrazovanje ni prava na dopust za odlazak u matičnu zemlju. |
(g) |
Iznos naknade izračunava se u skladu sa stavkom 1. točkom (a) Priloga II. |
Članak 11.
Obiteljske i socijalne naknade
Ako koordinirani odbor za primitke izda preporuku u pogledu obiteljskih i socijalnih naknada, savjetuje se s Odborom o mogućnosti njihovog usvajanja izmjenom ovog Pravilnika o osoblju.
Naknade iz ovog članka i slične naknade, na koje bračni par ili nevjenčani član ugovornog osoblja imaju pravo iz drugog izvora, nisu kumulativne.
Svaki član ugovornog osoblja, njegov bračni drug, njegovi uzdržavanici ili njegov registrirani partner koji iz drugih nacionalnih ili međunarodnih izvora prima ili ima pravo na naknadu koja je slična naknadama predviđenima u ovom članku, o tome mora obavijestiti administraciju Instituta kako bi se naknade koje mu dodjeljuje Institut odgovarajuće umanjile.
Administracija Instituta ima pravo zatražiti sve službene dokumente za koje misli da su potrebni za ostvarivanje prava na bilo koju naknadu.
(a) |
Naknada za kućanstvo dodjeljuje se i isplaćuje mjesečno svakom članu ugovornog osoblja, koji je:
|
(b) |
Naknada za kućanstvo iznosi 6 % neto osnovne plaće. |
(c) |
U slučaju:
naknada je jednaka razlici između neto osnovne plaće za razred B 3, stupanj 1, uvećanoj za naknadu na koji bi član osoblja teoretski imao pravo, i isplaćenog dohotka bračnog druga ili registriranog partnera. Ako je potonji iznos jednak prvom ili je veći od njega, naknada se ne isplaćuje. |
(d) |
Naknada za kućanstvo ne isplaćuje se članu ugovornog osoblja čiji je bračni drug ili registrirani partner član ugovornog osoblja Instituta ili član koordinirane organizacije ili organizacije koja je pridružena koordiniranim organizacijama te ima višu neto osnovnu plaću od člana ugovornog osoblja. |
(a) |
Naknada se dodjeljuje i isplaćuje mjesečno svakom članu ugovornog osoblja koji uglavnom i stalno uzdržava djecu ili druge uzdržavanike, kako su definirani u Prilogu III. |
(b) |
Ta je naknada fiksna za svakog uzdržavanika, utvrđena u tablicama koje svake godine odobrava Odbor na temelju prijedloga koordiniranog odbora za primitke. |
(c) |
Ako su oba bračna druga ili registrirana partnera zaposlena u Institutu ili koordiniranoj organizaciji, naknada se isplaćuje onom koji je primatelj naknade za kućanstvo ili jednakovrijedne naknade. |
Definicije vezane za naknadu za djecu i druge uzdržavanike te uvjeti pod kojima se dodjeljuje utvrđeni su u Prilogu III.
(a) |
Naknada za obrazovanje dodjeljuje se svakom članu ugovornog osoblja koji ima pravo na naknadu za kućanstvo i čije uzdržavano dijete, kako je definirano u Prilogu III., ima najmanje pet godina i redovito pohađa osnovnu, srednju ili visoku školu. Osnovna škola ne uključuje dječji vrtić ili slično. |
(b) |
Naknada za obrazovanje jednaka je dvostrukom iznosu naknade za uzdržavano dijete. Naknada se isplaćuje za svako uzdržavano dijete u jednokratnom iznosu na početku školske godine, po predočenju popratnih dokaza. |
(c) |
Za članove ugovornog osoblja:
naknada za obrazovanje ne smije iznositi više od dvostrukog iznosa naknade za uzdržavano dijete koja se isplaćuje mjesečno po predočenju popratnih dokaza. Pravo na tu naknadu počinje teći od prvog dana u mjesecu u kojem je dijete počne pohađati jednu od obrazovnih ustanova iz podtočke i. ili ii., a prestaje teći na kraju mjeseca u kojem dijete završi svoje obrazovanje ili na kraju mjeseca u kojem dijete navršava dvadeset šest godina, ovisno o tome što nastupi prije. |
(a) |
Naknada za djecu s invaliditetom i druge uzdržavanike s invaliditetom dodjeljuju se i isplaćuje mjesečno svakom članu ugovornog osoblja koji je uglavnom i stalno odgovoran za skrb o takvom djetetu s invaliditetom ili drugom uzdržavaniku. Dijete ili uzdržavanik mora ispunjavati kriterije i uvjete iz Priloga III. |
(b) |
Pojedinosti u vezi s dodjelom i isplatom naknade utvrđene su u Prilogu IV. |
(a) |
Naknada za najamninu isplaćuje se mjesečno članovima ugovornog osoblja razreda B, C i A1 koji su najmoprimci ili podnajmoprimci nekretnine te plaćaju najamninu – ne računajući režije koje se u zemlji boravka smatraju troškovima najmoprimca – koja premašuje određeni udio njihovih primanja. |
(b) |
Metoda izračuna te naknade određena je u Prilogu V. |
(c) |
Članovi ugovornog osoblja koji primaju naknadu za najamninu odmah obavješćuju Institut o svakoj promjeni svojih okolnosti koja bi mogla utjecati na njihovu prihvatljivost za naknadu ili na iznos te naknade. |
Članak 12.
Naknada za dodatna zaduženja
Član ugovornog osoblja može biti privremeno raspoređen na radno mjesto koje spada u razred viši od njegova vlastitoga. Na početku drugog mjeseca takvog privremenog raspoređivanja član ugovornog osoblja prima diferencijalnu naknadu u iznosu razlike između primitaka od rada za vlastiti razred i stupanj te primitaka za prvi stupanj razreda njegova privremenog radnog mjesta.
Trajanje privremenog raspoređivanja ne smije premašiti jednu godinu, osim ako je riječ, izravno ili neizravno, o zamjeni člana ugovornog osoblja koji je upućen na drugo radno mjesto ili je odsutan zbog duljeg bolovanja.
Članak 13.
Naknada za nastanjenje
(a) |
Članovi ugovornog osoblja čije je stvarno i uobičajeno boravište u posljednjih najmanje godinu dana u trenutku njihova imenovanja, ili drugo mjesto zaposlenja na koje su bili premješteni na najmanje godinu dana, udaljeno više od 100 km od mjesta zaposlenja koje im je dodijeljeno i koji mogu dokazati i potvrditi podnošenjem odgovarajuće dokumentacije da su doista preselili svoje boravište radi preuzimanja dužnosti, prihvatljivi su za naknadu za nastanjenje. |
(b) |
Članovi ugovornog osoblja koji ispunjavaju uvjete iz točke (a), ali su angažirani na manje od godinu dana, a čije su imenovanje ili uzastopna imenovanja produljeni na više od godine dana također imaju pravo na naknadu za nastanjenje. |
Za članove ugovornog osoblja koji nemaju pravo na naknadu za život u inozemstvu, osnovni iznos jednak je jednomjesečnoj osnovnoj plaći, do granice od 2 000 eura (osnovica za Bruxelles), prilagođen paritetom kupovne moći primjenjivim u zemlji mjesta zaposlenja, kako bi se osigurala istovrijednost iznosa naknade bez obzira na zemlju mjesta zaposlenja (po tablicama koje izrađuje i ažurira koordinirani odbor za primitke).
Za članove ugovornog osoblja koji imaju pravo na naknadu za život u inozemstvu, osnovni iznos jednak je jednomjesečnoj osnovnoj plaći, do granice od 5 500 eura (osnovica za Bruxelles), prilagođen paritetom kupovne moći primjenjivim u zemlji mjesta zaposlenja, kako bi se osigurala istovrijednost iznosa naknade bez obzira na zemlju mjesta zaposlenja po tablicama koje izrađuje i ažurira koordinirani odbor za primitke.
Bračni drug člana ugovornog osoblja ili, u nedostatku bračnog druga, prvi uzdržavanik, daje pravo na povećanje osnovnog iznosa za 20 %. Bilo koji drugi uzdržavanik daje pravo na povećanje od 10 %. Povećanje za uzdržavanike ne smije prelaziti 100 % osnovnog iznosa.
Dodatak za mobilnost dodjeljuje se članovima ugovornog osoblja koji zbog premještaja na najmanje godinu dana svoje stvarno i uobičajeno boravište premjeste u drugo mjesto zaposlenja udaljeno više od 100 km. Taj dodatak iznosi 75 % osnovnog iznosa.
(a) |
Naknada se isplaćuje kada prihvatljivi član ugovornog osoblja preuzme dužnost ili bude premješten na drugo mjesto zaposlenja. |
(b) |
Dodatak za uzdržavanike iz stavka 3. izračunava se i isplaćuje po obrazloženju da je svaki pojedinac povezan s tim povećanjem premjestio svoje stvarno i uobičajeno boravište u mjesto zaposlenja zajedno s članom ugovornog osoblja. |
(c) |
Član ugovornog osoblja koji podnese ostavku u godini koja slijedi nakon njegova imenovanja ili njegova premještaja u drugo mjesto zaposlenja vraća naknadu na proporcionalnoj osnovi za preostalo vrijeme do dvanaest mjeseci. |
(d) |
Član ugovornog osoblja nije dužan vratiti naknadu ako Institut raskine njegov ugovor u godini koja slijedi nakon njegova imenovanja ili premještaja. Međutim, ova se odredba ne primjenjuje ako Institut prekine imenovanje zbog stegovne mjere, u kojem slučaju član ugovornog osoblja nadoknađuje ukupan iznos naknade. |
(e) |
Član ugovornog osoblja nije dužan vratiti naknadu ako Institut naknadno ponovno imenuje člana ugovornog osoblja nakon prestanka njegova prethodnog imenovanja. |
Članak 14.
Odbici
Unutarnji porez iznosi 40 % osnovne plaće u odnosu na dotični razred i stupanj. Taj se iznos na platnom listiću iskazuje kao mjesečni odbitak.
Mjesečni odbitak kakav odobre koordinirane organizacije za mirovinsko osiguranje, koji se primjenjuje na članove osoblja i koji odgovara postotku neto osnovne plaće, odbija se od primitaka člana osoblja i uplaćuje u mirovinski fond Instituta.
(a) |
Mjesečni odbitak za socijalno osiguranje, u iznosu od 5,5 % neto osnovne plaće, odbija se od primitaka člana ugovornog osoblja. Taj se iznos dodaje doprinosu poslodavca i uplaćuje lokalnom tijelu socijalne sigurnosti odgovornom za prikupljanje takvih doprinosa (URSSAF). |
(b) |
Odstupajući od točke (a), član ugovornog osoblja može u trenutku zapošljavanja ili po stupanju na snagu ove točke u skladu sa zadnjim podstavkom ove točke, izabrati sustav socijalnog osiguranja Instituta. Sustav socijalnog osiguranja Instituta obuhvaća zdravstvenu zaštitu, nesposobnost/invalidnost i životno osiguranje. Ako član ugovornog osoblja izabere takav sustav, mjesečni odbitak za socijalnu sigurnost odbija se od njegovih primitaka od rada. Takav mjesečni odbitak iznosi jednu trećinu doprinosa koji se treba uplatiti u sustav socijalnog osiguranja Instituta. Preostale dvije trećine snosi Institut. Postotak mjesečnog odbitak od primitaka od rada člana ugovornog osoblja određuje se na početku svake godine za sljedećih 12 mjeseci, sporazumom između Instituta i osiguravajućeg društva koje je nositelj tog osiguranja. Iznos koji se odbija od primitaka od rada člana ugovornog osoblja dodaje se doprinosu poslodavca. Ova se točka primjenjuje od dana stupanja na snagu bilateralnog sporazuma između Instituta i nadležnog nacionalnog tijela kojim se omogućuje njegova provedba te podložno tom sporazumu. |
Mjesečni odbitak za dodatno osiguranje odbija se od primitaka od rada članova ugovornog osoblja koji nisu izabrali sustav socijalnog osiguranja Instituta. Postotak se određuje na početku godine za sljedećih dvanaest mjeseci, sporazumom između Instituta i osiguravajućeg društva koje je nositelj tog osiguranja. Odbijeni iznos dodaje se doprinosu poslodavca i isplaćuje na kraju godine odgovarajućem osiguravajućem društvu.
Članak 15.
Predujmovi plaća i nadoknada
1. Ako direktor nije odlučio drukčije, voditelj administrativnog i kadrovskog odjela Instituta može, ovisno o raspoloživosti gotovinskih sredstava, odobriti isplatu beskamatnih predujmova članovima ugovornog osoblja koji se nađu u nepredviđenim osobnih financijskim poteškoćama.
2. Iznos predujma ne smije premašiti iznos tromjesečne neto osnovne plaće.
3. Takvi predujmovi vraćaju se u obliku mjesečnih odbitaka od primitaka od rada članova osoblja; otplata predujmova mora biti dovršena u roku od dvanaest mjeseci od kraja mjeseca u kojem je predujam odobren.
POGLAVLJE IV.
Putni troškovi
Članak 16.
Nastanjenje i odlazak
1. Članovi ugovornog osoblja imaju pravo na nadoknadu putnih troškova za putovanje od svog prijašnjeg mjesta zaposlenja do mjesta gdje se nalazi Institut, za sebe i za članove obitelji koji žive s njima.
2. Isto pravo primjenjuje se kada članovi ugovornog osoblja napuštaju službu u Institutu i vraćaju se u zemlju u kojoj su imali boravište prije pristupanja Institutu ili ako se član ugovornog osoblja preseli u drugu zemlju u Europskom gospodarskom prostoru.
3. Nadoknada se isplaćuje u skladu s odjeljkom I. Priloga VI.
Članak 17.
Troškovi selidbe
1. Članovi ugovornog osoblja imaju pravo na nadoknadu troškova selidbe iz svog prijašnjega mjesta zaposlenja u mjesto gdje se nalazi Institut.
Isto pravo primjenjuje se kada članovi ugovornog osoblja napuštaju službu u Institutu i vraćaju se u zemlju u kojoj su imali boravište prije pristupanja Institutu ili kada se član ugovornog osoblja preseli u drugu zemlju u Europskom gospodarskom prostoru.
2. Nadoknada troškova pokriva selidbu osobnih kućanskih pokretnina članova ugovornog osoblja, osim motornih vozila, plovila ili drugih prijevoznih sredstava.
Nadoknada se isplaćuje dotičnom članu ugovornog osoblja, po predočenju ovjerene kopije računa od strane člana ugovornog osoblja. Institut može izravno platiti selidbu, po predočenju računa poduzeća za selidbe.
Uvjeti i druge pojedinosti u vezi s nadoknadom troškova određeni su u Prilogu VI.
Članak 18.
Službena putovanja
Članovi ugovornog osoblja imaju pravo na nadoknadu troškova nastalih u vezi sa službenim putovanjima koje im je naložio direktor.
Nadoknada se odnosi na izravne putne troškove kao takve, te troškove smještaja i s tim povezane troškove u mjestima u koja su članovi ugovornog osoblja poslani. Uvjeti, tarife i druge pojedinosti u vezi s nadoknadom troškova određeni su u Prilogu VII.
POGLAVLJE V
Unutarnja organizacija
Članak 19.
Radno vrijeme
1. Uobičajeno radno vrijeme članova ugovornog osoblja iznosi 40 sati tjedno, koje treba odraditi u skladu s općim rasporedom koji određuje direktor.
2. S direktorom se može dogovoriti prilagodljivo radno vrijeme za čitavo osoblje ili u skladu s osobnim okolnostima članova ugovornog osoblja ili zahtjevima njihova posla.
3. Ako to zahtijevaju iznimne okolnosti, o kojima odluku donosi direktor u skladu s diskrecijskim pravom, od nekih se članova ugovornog osoblja može tražiti da rade vikendom ili na državne praznike. U takvim slučajevima odrađeni sati daju pravo na ekvivalentan broj slobodnih sati.
Članak 20.
Rad u nepunom radnom vremenu
1. Član ugovornog osoblja može zatražiti odobrenje za rad u nepunom radnom vremenu. Radno vrijeme mora iznositi najmanje 50 % tjednog radnog vremena. Za cijelo razdoblje u kojemu član ugovornog osoblja radi u nepunom radnom vremenu, njegovi primici od rada, kao i prava na godišnji odmor proporcionalno se smanjuju. Takvo proporcionalno smanjenje ne primjenjuje se na naknadu za kućanstvo, naknadu za djecu i druge uzdržavanike, naknadu za dijete s invaliditetom ni na naknadu za obrazovanje.
2. Mirovinska prava i doprinosi također se proporcionalno smanjuju. Međutim, član ugovornog osoblja može zatražiti da nastavi ostvarivati dodatna mirovinska prava, pod uvjetom da sam snosi sve odgovarajuće doprinose, svoje i poslodavčeve.
3. Direktor može dati odobrenje iz stavka 1., ako je to spojivo s interesima službe. Institut članu ugovornog osoblja odgovara na zahtjev u roku od mjesec dana.
4. Direktor donosi provedbena pravila ovog članka.
Članak 21.
Državni praznici
Popis državnih praznika sastavlja direktor, vodeći računa o službenom popisu državnih praznika kako je objavljen na mjestu zaposlenja i u Službenom listu Europske unije.
Ti državni praznici ne odbijaju se od godišnjeg odmora na koji članovi ugovornog osoblja imaju pravo.
Ako jedan ili više državnih praznika pada u subotu ili nedjelju, direktor može umjesto njih odrediti jednak broj slobodnih dana.
Članak 22.
Dopust
Članovi ugovornog osoblja imaju pravo na dva i pol radna dana plaćenog godišnjeg odmora za svaki navršeni mjesec staža u službi. To pravo primjenjuje se na svaku kalendarsku godinu.
Ako član ugovornog osoblja do 31. prosinca ne iskoristi cijeli godišnji odmor, direktor može odobriti prijenos najviše dvanaest dana godišnjeg odmora u sljedeću godinu. Ako se preneseni dio godišnjeg odmora ne iskoristi do 31. prosinca sljedeće godine, gubi se pravo na njegovo korištenje.
Članovi ugovornog osoblja koji žele uzeti dopust na koji imaju pravo, kako je utvrđeno u točki (a), moraju za to dobiti prethodno odobrenje svojeg nadređenoga i direktora.
Evidenciju korištenja dopusta vodi administracija Instituta.
Postupak koji treba slijediti određuje se u provedbenim pravilima koja donosi direktor.
Članovi ugovornog osoblja u trenutku kada odlaze iz Instituta gube pravo na neiskorišteni dopust. Međutim, ako direktor izda pisanu potvrdu da član ugovornog osoblja zbog neodložnosti radnih zadaća nije mogao u cijelosti iskoristiti dopust, član ugovornog osoblja ima pravo na isplatu kompenzacije u visini jedne tridesetine mjesečne neto osnovne plaće za svaki tako neiskorišteni dan dopusta.
(a) |
Na zahtjev člana ugovornog osoblja,direktor može odobriti neplaćeni dopust u opravdanim i iznimnim osobnim okolnostima ako je to spojivo s interesima službe. Taj se zahtjev ne može podnijeti prije isteka probnog razdoblja člana ugovornog osoblja. |
(b) |
Ukupno trajanje takvog dopusta ne premašuje godinu dana. Tijekom neplaćenog dopusta član ugovornog osoblja ne smije obavljati nikakvu plaćenu aktivnost. |
(c) |
Za vrijeme neplaćenog dopusta član ugovornog osoblja nema pravo na napredovanje u viši stupanj ni na promaknuće; prava iz sustava socijalnog osiguranja predviđena člancima 8. i 14. te pokrivanje rizika u okviru toga sustava suspendiraju se. |
Međutim, član ugovornog osoblja može, najkasnije mjesec dana od mjeseca u kojem počinje njegov neplaćeni dopust iz osobnih razloga, zatražiti da i dalje bude osiguran, pod uvjetom da sam snosi sve odgovarajuće doprinose, uključujući poslodavčeve.
Član ugovornog osoblja koji dokaže da ne može ostvariti mirovinska prava u okviru drugog mirovinskog sustava, može zatražiti da nastavi ostvarivati mirovinska prava, pod uvjetom da sam snosi sve odgovarajuće doprinose, svoje i poslodavčeve.
Uz godišnji odmor odobrava se i posebni dopust, kao što je bolovanje, rodiljni dopust, očinski dopust, roditeljski dopust ili dopust u iznimnim okolnostima.
Pojedinosti i postupci kojih se treba pridržavati određeni su u Prilogu VIII.
Članak 23.
Dopust u matičnoj državi
1. Članovi ugovornog osoblja koji imaju pravo na naknadu za život u inozemstvu, imaju pravo i na dopust u matičnoj državi za svako razdoblje od dvije godine službe.
(a) |
Dopust u matičnoj državi iznosi najviše osam radnih dana. |
(b) |
Dopust u matičnoj državi može se uzeti šest mjeseci prije isteka razdoblja na koje se odnosi. Ako se ne iskoristi u roku od šest mjeseci po isteku razdoblja na koje se odnosi, gubi se pravo na taj dopust za to dvogodišnje razdoblje. Datum stvarnog početka korištenja dopusta u matičnoj državi u bilo kojem dvogodišnjem razdoblju ne utječe na datum početka korištenja sljedećega dopusta u matičnoj državi; |
(c) |
Ako su u Institutu zaposlena oba bračna druga ili registrirana partnera i ako obje strane imaju pravo na dopust u matičnoj državi, taj se dopust dodjeljuje u skladu sa sljedećim uvjetima:
|
2. Član ugovornog osoblja koji koristi dopust u matičnoj državi ima, u skladu s postupcima utvrđenima u članku 18., pravo na nadoknadu putnih troškova za oba smjera za sebe, svoju djecu i, ako je primatelj naknade za kućanstvo, za svog bračnog druga ili registriranog partnera.
3. Članovi ugovornog osoblja koji ne iskoriste dopust u matičnoj državi nemaju pravo na nadoknadu.
4. Dopust u matičnoj državi odobrava se pod sljedećim uvjetima:
(a) |
dotična osoba mora se pisano obvezati da u razdoblju od šest mjeseci nakon završetka razdoblja na koje se odnosi pravo na dopust u matičnoj državi bez obzira na datum stvarnog početka dopusta neće dati ostavku na službu u Institutu; |
(b) |
izravno nadređeni mora potvrditi da za vrijeme razdoblja iz stavka 1. točke (b) najvjerojatnije neće trebati usluge dotičnog člana ugovornog osoblja. |
Direktor može odlučiti da se odstupi od ovog stavka ako smatra da bi stroga primjena ovog stavka izložila dotičnog člana osoblja nepravdi ili posebnim poteškoćama.
POGLAVLJE VI.
Izvješća i promaknuća
Članak 24.
Opće odredbe
1. Rad svih članova ugovornog osoblja, osim direktora, ocjenjuje se jednom godišnje, najkasnije do 30. rujna.
U izvješćima se ocjenjuje relativna kvaliteta rada članova ugovornog osoblja te ona predstavljaju priliku za pohvalu članova ugovornog osoblja ili, protivno, za upozorenje na njihove nedostatke, u cilju poboljšanja njihova rada.
2. Kriteriji ocjenjivanja bit će prilagođeni s obzirom na različite funkcije i odgovornosti razreda A, B i C.
Osoblju se svake godine daje popis ciljeva i kriterija prema kojima se ocjenjuje njihova uspješnost.
Cjelovita ocjena sažima se u obrascu godišnjeg izvješća, koje se čuva u osobnom dosjeu člana ugovornog osoblja.
3. U slučaju da se u izvješću ukaže na nezadovoljavajuće rezultate direktor može zatražiti dodatno prijelazno izvješće nakon šest mjeseci.
Članak 25.
Postupak
1. Direktor određuje članove ugovornog osoblja odgovorne za izvješćivanje o osoblju koje im je u cijelosti ili dijelom podređeno.
2. Svakog člana ugovornog osoblja osobno intervjuira član ugovornog osoblja odgovoran za njegovo izvješće. Ta se ocjena može nadopuniti sekundarnom ocjenom na višoj razini. Članu ugovornog osoblja dostavlja se njegova godišnja ocjena te on potpisuje obrazac izvješća.
3. Godišnje izvješće jest upravni akt za internu uporabu. Protiv njega nije moguća žalba nijednom vanjskom tijelu.
4. Nakon što su napisana sva izvješća, direktor i voditelj administrativnog i kadrovskog odjela sastaju se kako bi donijeli odluku o mogućim promaknućima.
Članak 26.
Popratne mjere na temelju izvješća
1. Dobro izvješće opravdava napredovanje u viši stupanj. Takvo promaknuće stupa na snagu godinu dana nakon potpisivanja ugovora člana ugovornog osoblja ili dvije godine nakon potpisivanja ugovora za članove ugovornog osoblja s ugovorima na neodređeno.
2. Iznimno dobro izvješće može opravdati iznimno promaknuće u viši stupanj ili čak razred, pod uvjetom da proračunski planirano radno mjesto dopušta takvo promaknuće. Takva promaknuća stupaju na snagu od 1. siječnja u godini nakon izvješća ili u drugoj takvoj godine za članove ugovornog osoblja s ugovorima na neodređeno.
3. Negativno izvješće može opravdati ostanak člana ugovornog osoblja na postojećem stupnju još godinu dana.
4. Dva negativna izvješća mogu opravdati neproduljenje ili raskid ugovorâ.
POGLAVLJE VII.
Stegovni postupak
Članak 27.
1. Član ugovornog osoblja ili bivši član ugovornog osoblja podliježe stegovnim mjerama ako se namjerno ili iz nepažnje ne pridržava svojih obveza iz Pravilnika o osoblju.
2. Ako direktor dozna za dokaze o nepridržavanju obveza u smislu stavka 1., može pokrenuti upravnu istragu kako bi provjerio je li došlo do takvog nepridržavanja.
3. Pravila o administrativnim istragama i stegovnom postupku te mjerama utvrđeni su u Prilogu IX.
POGLAVLJE VIII.
Žalbe i povjerenstvo za žalbe
Članak 28.
1. Svaka osoba na koju se primjenjuje ovaj Pravilnik o osoblju može direktoru podnijeti zahtjev da u vezi s njom donese odluku o pitanjima obuhvaćenima ovim Pravilnika o osoblju. Direktor o svojoj obrazloženoj odluci obavješćuje dotičnu osobu u roku od dva mjeseca od datuma podnošenja zahtjeva. Ako na kraju tog razdoblja izostane odgovor na primljeni zahtjev, to se smatra prešutnim odbijanjem zahtjeva, na što se može podnijeti pritužba u skladu sa sljedećim stavcima.
2. Svaka osoba na koju se primjenjuje ovaj Pravilnik o osoblju može direktoru podnijeti pritužbu protiv mjere koja je za nju imala negativne posljedice, bez obzira na to je li direktor donio odluku ili je li propustio donijeti mjeru propisanu Pravilnikom o osoblju. Pritužbu treba podnijeti u roku od tri mjeseca. Rok počinje teći:
— |
na datum objave akta ako je riječ o mjeri opće naravi, |
— |
na datum obavijesti dotične osobe o odluci, ali nikako ne kasnije od datuma na koji je ta osoba primila takvu obavijest ako mjera utječe na određenu osobu; međutim, ako akt koji utječe na određenu osobu sadrži i pritužbu protiv druge osobe, rok počinje teći u odnosu na tu drugu osobu na datum kada ta druga osoba primi obavijest o tome, ali nikako kasnije od datuma objave, |
— |
na datum isteka propisanog razdoblja za odgovor ako se pritužba odnosi na prešutno odbijanje zahtjeva, kako je predviđeno u stavku 1. |
3. Direktor o svojoj obrazloženoj odluci obavješćuje dotičnu osobu u roku od jednog mjeseca od datuma podnošenja pritužbe. Ako po isteku toga razdoblja izostane odgovor na primljenu pritužbu, to se smatra prešutnim odbijanjem pritužbe, protiv čega se može podnijeti žalba u skladu sa stavkom 5.
U slučaju negativnog odgovora osoba može zatražiti mirenje. Takvo mirenje nije obvezno.
Izmiritelj mora biti kvalificiran, neovisan pravni stručnjak, kojeg imenuje direktor na razdoblje od tri godine koje se može obnoviti.
Direktor i dotična osoba dostavljaju izmiritelju svu dokumentaciju koju on smatra potrebnom za ispitivanje slučaja.
Svoje zaključke izmiritelj dostavlja u roku od 15 dana od datuma kada je bio upoznat sa slučajem.
Zaključci izmiritelja ne obvezuju ni direktora ni dotičnu osobu.
Troškove mirenja snosi Institut ako direktor odbije zaključke; 50 % troškova snosi dotična osoba ako je ona ta koja odbija prihvatiti zaključke.
Ako su iscrpljene mogućnosti u prvom žalbenom postupku (interna upravna žalba), dotična osoba ima slobodu tražiti rješenje pred povjerenstvom za žalbe Instituta.
Sastav, djelovanje i posebni postupci toga tijela navedeni su u Prilogu X.
(a) |
Odluke povjerenstva za žalbe obvezujuće su za obje strane. Na odluke povjerenstva nije se moguće žaliti. |
(b) |
Povjerenstvo za žalbe može poništiti ili potvrditi odluke koje su predmet pritužbe. |
(c) |
Povjerenstvo za žalbe može uzgredno naložiti Institutu da nadoknadi materijalnu štetu koju je pretrpjela dotična osoba, počevši od dana kada je poništena odluka počela proizvoditi učinke. |
(d) |
Ono nadalje može donijeti odluku da Institut nadoknadi opravdane troškove koje je pretrpio podnositelj zahtjeva, kao i troškove povezane s prijevozom i dnevnicama saslušanih svjedoka, u granicama koje utvrdi povjerenstvo za žalbe. Ti se troškovi izračunavaju na temelju članka 18. i Priloga VII. ovom Pravilniku o osoblju. |
POGLAVLJE IX.
Mirovinsko osiguranje
Članak 29.
Pravila i uvjeti sadržani u pravilima mirovinskog osiguranja Instituta primjenjuju se na članove ugovornog osoblja u skladu s pravilima mirovinskog osiguranja koordiniranih organizacija. Novo mirovinsko osiguranje Instituta (NPS) primjenjuje se na članove ugovornog osoblja koji su svoje dužnosti preuzeli nakon 30. lipnja 2005.
POGLAVLJE X.
Upućivanje članova ugovornog osoblja instituta
Članak 30.
Upućeni član ugovornog osoblja član je ugovornog osoblja koji je odlukom direktora u interesu službe privremeno raspoređen na radno mjesto izvan Instituta.
Upućivanje u interesu službe uređuju sljedeća pravila:
(a) |
odluku o upućivanju donosi direktor nakon što sasluša dotičnog člana ugovornog osoblja; |
(b) |
trajanje upućivanja određuje direktor; početno upućivanje traje najviše šest mjeseci, a može se obnoviti za najviše dodatnih šest mjeseci; |
(c) |
upućeni član ugovornog osoblja ima pravo na razliku u plaći ako su ukupni primici od rada na radnom mjestu na koje je član ugovornog osoblja upućen niži od onih za njegov razred i stupanj u Institutu; član ugovornog osoblja ujedno može imati pravo na nadoknadu svih dodatnih troškova koji nastanu zbog njegova upućivanja ako su odgovarajuće opravdani; |
(d) |
ako je sporazumom o upućivanju predviđeno da Institut nastavi isplaćivati primitke od rada članu ugovornog osoblja tijekom cijelog razdoblja upućivanja te ako potonji ima pravo na naknadu za život u inozemstvu, a prima i dnevnicu iz drugog izvora zbog upućivanja, isplata naknade za život u inozemstvu prestaje; |
(e) |
upućeni član ugovornog osoblja nastavlja plaćati doprinose za mirovinsko osiguranje na temelju plaće za aktivno zaposlenje u svojem razredu i stupnju u Institutu; |
(f) |
upućeni član ugovornog osoblja zadržava svoje radno mjesto, pravo na napredovanje u viši stupanj i prihvatljivost za promaknuće; |
(g) |
ako ugovor člana ugovornog osoblja još traje po završetku upućivanja, član ugovornog osoblja odmah se vraća na svoje prethodno radno mjesto. |
GLAVA III.
ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA PRIVREMENO OSOBLJE
Članak 31.
Opće odredbe
1. Privremeno osoblje je pomoćno osoblje koje se u načelu zapošljava na ograničeno vremensko razdoblje. Privremeno osoblje nema status međunarodnog osoblja.
2. Privremeno osoblje su zaposlenici koji popunjavaju privremena radna mjesta navedena u tablici proračunom predviđenih radnih mjesta Instituta.
3. U skladu s odredbama ove glave, direktor donosi provedbena pravila kojima se određuju uvjeti zapošljavanja privremenog osoblja, a posebno:
(a) |
uvjete njihovog zaposlenja i raskida ugovora o radu, |
(b) |
njihovog dopusta i |
(c) |
njihovih primitaka od rada |
4. Za privremeno osoblje obvezujuće su odredbe glave I. i sljedeće odredbe glave II.:
— |
poglavlje II.: članci 5. (Dobna granica za rad) i 6. (Liječnički pregledi), |
— |
poglavlje III.: članak 14. stavak 3. točka (a) (Doprinosi za socijalno osiguranje) i 15 (Predujmovi plaća i nadoknade), |
— |
poglavlje IV.: članak 18. (Službena putovanja), |
— |
poglavlje V.: članci 19. (Radno vrijeme), 20. (Rad u nepunom radnom vremenu) i 21. (Državni praznici), |
— |
poglavlje VII.: članak 27. (Stegovne mjere), |
— |
poglavlje VIII.: članak 28. (Žalbe i povjerenstvo za žalbe), i |
— |
svi dodatni propisi koji se na njima temelje. |
Članak 32.
Ugovori
Privremeno osoblje zapošljava se na ukupno razdoblje koje ne smije trajati dulje od 24 mjeseca. Institut i član privremenog osoblja mogu raskinuti ugovore uz otkazni rok od najmanje mjesec dana.
Članak 33.
Primici od rada
1. Primici od rada privremenog osoblja utvrđuju se ugovorom. Oni se sastoje od neto mjesečne plaće i ne uključuju nikakve dodatne naknade, bez obzira na obiteljsko ili socijalno stanje dotične osobe.
2. Od tog fiksnog iznosa oduzimaju se doprinosi za socijalno osiguranje zaposlenika, bilo za privatno osiguranje koje osigurava potpunu nadoknadu troškova, bilo za dodatno osiguranje ako je zaposlenik već član sustava zdravstvenog osiguranja.
3. Budući da privremeno osoblje nema pravo na mirovinsko osiguranje, od njihovih primanja ne odbijaju se doprinosi za takvo osiguranje.
Članak 34.
Posebne odredbe
Privremeno osoblje ne može tražiti naknadu troškova za nastanjenje ili odlazak njihovih obitelji.
Privremeno osoblje zaima pravo na dva i pol dana dopusta po navršenom mjesecu staža u službi.
GLAVA IV.
ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA STRUČNJAKE I PRIPRAVNIKE
Članak 35.
1. Stručnjaci i pripravnici imaju status vanjskog osoblja. Na njih se primjenjuju odredbe glave I. ovog Pravilnika o osoblju s kojima se upoznaju pri imenovanju.
2. Ukupni primici od rada za stručnjake i pripravnike utvrđuju se od početka njihovih aktivnosti u Institutu. Oni se isplaćuju u uzastopnim obrocima, kako ih utvrdi direktor, u skladu s rezultatima rada za koji su zaposleni ili primljeni.
3. Imenovani stručnjaci imaju pravo na nadoknadu putnih troškova samo za sebe kada dođu u Institut i kada ga napuste.
GLAVA V.
PREDSTAVLJANJE ZAPOSLENIKA
Članak 36.
1. Odbor osoblja predstavlja sve zaposlenike Instituta, kako je utvrđeno u članku 1.
2. Odbor osoblja:
(a) |
štiti profesionalne interese svih zaposlenika Instituta; |
(b) |
daje prijedloge za poboljšanje dobrobiti svih zaposlenika; |
(c) |
daje prijedloge u vezi sa socijalnim, kulturnim i sportskim aktivnostima osoblja; |
(d) |
zastupa sve zaposlenike pred udruženjima zaposlenika drugih međunarodnih organizacija. |
3. Uvjete provedbe ovog članka utvrđuje direktor nakon savjetovanja sa zaposlenicima.
PRILOG I.
ODŠTETA ZA GUBITAK POSLA
Upućivanje:
članak 7. Pravilnika o osoblju.
Pravo na odštetu za gubitak posla.
(a) |
Odšteta za gubitak posla može se dodijeliti članu ugovornog osoblja s kojim je raskinut ugovor o radu u jednom od slučajeva iz članka 7. stavka 3. točke (a) podtočaka od i. do vi. Ta se odšteta razlikuje od naknade za odlazak, koja predstavlja samo podmirivanje mirovinskih prava. |
(b) |
Odšteta za gubitak posla ne isplaćuje se u bilo kojoj od sljedećih okolnosti:
|
Odšteta za gubitak posla iznosi 100 % neto mjesečnih primitaka od rada člana ugovornog osoblja po godini staža u službi na Institutu do najviše 20 mjeseci.
Iznos odštete za gubitak posla ne odnosi se na broj mjeseci koji premašuje razdoblje u kojem bi član ugovornog osoblja još morao biti zaposlen da bi dosegnuo dobnu granicu određenu u članku 5. Pravilnika o osoblju.
PRILOG II.
NAKNADA ZA ŽIVOT U INOZEMSTVU
1. |
Članovi ugovornog osoblja koji u skladu s člankom 10. Pravilnika o osoblju imaju na to pravo, primaju mjesečnu naknadu za život u inozemstvu. Iznos naknade izračunava se kako slijedi: (a) članovi ugovornog osoblja zaposleni prije stupanja na snagu Pravilnika o osoblju
(b) članovi ugovornog osoblja zaposleni poslije stupanja na snagu Pravilnika o osoblju i. Stopa naknade tijekom prvih pet godina službe iznosi 10 posto osnovne plaće. Naknada se izračunava za prvi stupanj u razredu zapošljavanja ili promaknuća bez obzira na bilo kakvo povećanje osnovne plaće člana ugovornog osoblja uspinjanjem na ljestvici povećanja te se ažurira u istom omjeru i na isti datum kao osnovna plaća. ii. Od šeste do desete godine stopa naknade smanjuje se za dva postotna boda godišnje kako bi došla do nule u desetoj godini. Tijekom tog razdoblja naknada se ažurira u istom omjeru i na isti datum kao osnovna plaća. iii. U slučaju člana ugovornog osoblja koordinirane organizacije ili organizacije pridružene koordiniranim organizacijama koji preuzima dužnost u Institutu ili u slučaju člana ugovornog osoblja druge međunarodne organizacije ili člana uprave ili oružanih snaga zemlje podrijetla koji preuzima dužnost u Institutu bez promjene zemlje, prethodna služba u zemlji domaćinu uzima se u obzir prilikom primjene podtočaka i. i ii. iv. U slučaju člana ugovornog osoblja koji se premješta na službu u novu zemlju zaposlenja u kojoj član osoblja ispunjava kriterije prihvatljivosti, bilo unutar Instituta ili u koordiniranu organizaciju ili organizaciju pridruženu koordiniranim organizacijama, stopa naknade i vremenski rok vraćaju se na početnu razinu te se potom umanjuju kako je opisano u podtočkama i. i ii. v. Bračni parovi Ako su oba bračna druga ili oba registrirana partnera nerezidenti i oboje zaposleni u istoj zemlji i u istoj koordiniranoj organizaciji ili organizaciji pridruženoj koordiniranim organizacijama, ili u dvije različite koordinirane organizacije ili organizacije pridružene koordiniranim organizacijama, svatko od njih ima pravo na naknadu za život u inozemstvu po stopi od 10 posto ili po stopi na ljestvici smanjenja koja odgovara broju godina staža u službi svakog bračnog druga. |
PRILOG III.
DJECA I DRUGI UZDRŽAVANICI
1. Uzdržavana djeca
(a) |
Zakonito ili pravno priznato biološko ili posvojeno dijete člana ugovornog osoblja ili njegova bračnog druga ili registriranog partnera smatra se uzdržavanikom člana ugovornog osoblja ako on uglavnom i stalno uzdržava i podupire odgoj djeteta. Dijete člana ugovornog osoblja koje je u skrbništvu razvedenog ili zakonski rastavljenog bračnog druga smatra se uzdržavanikom člana ugovornog osoblja ako se od njega zahtijeva plaćanje uzdržavanja te ako ga on doista i plaća za to dijete, kao posljedicu razvoda ili odluke o rastavi ili vjerodostojnog akta koji se odnosi na takvu odluku u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom. |
(b) |
Dijete s invaliditetom člana ugovornog osoblja ili njegova bračnog druga ili registriranog partnera smatra se uzdržavanikom ako član ugovornog osoblja uglavnom i stalno uzdržava i podupire dobrobit djeteta, bez obzira na dob djeteta. |
(c) |
Dijete se ne smatra uzdržavanikom člana ugovornog osoblja:
|
2. Drugi uzdržavanici
Osim uzdržavane djece, kako su utvrđena u stavku 1., uzdržavanikom se može smatrati i druga osoba pod sljedećim kumulativnim uvjetima:
— |
osoba je roditelj ili drugi bližnji srodnik po krvi ili braku; |
— |
osoba neprekidno živi s članom ugovornog osoblja ili njegovim bračnim drugom ili registriranim partnerom, ili je redovitim putem primljena u ustanovu koja pruža specijaliziranu medicinsku skrb; i |
— |
dotična osoba nema dovoljno vlastitih sredstava za život. |
PRILOG IV.
UZDRŽAVANICI S INVALIDITETOM
1. |
Uzdržavanik se smatra osobom s invaliditetom ako se medicinski potvrdi da ta osoba boluje od ozbiljnog i stalnog invaliditeta zbog kojeg joj je potrebna posebna njega ili nadzor, ili posebno obrazovanje ili osposobljavanje. |
2. |
Odluku o dodjeljivanju naknade donosi direktor nakon savjetovanja s ad hoc povjerenstvom koje on osniva u tu svrhu, a koje uključuje barem jednog liječnika. U odluci direktora navodi se razdoblje u kojemu će se isplaćivati naknada, koje podliježe reviziji. |
3. |
Kao kriterij za ostvarivanje prava predviđenih u Pravilniku o osoblju uzima se ozbiljno i trajno oštećenje tjelesnih ili duševnih aktivnosti. Uzdržavanici se mogu smatrati osobama s invaliditetom ako boluju od, na primjer:
Popis iz drugog podstavka naveden je primjerice i ne smatra se iscrpnim. Ne smije služiti kao osnova za ocjenu stupnja invaliditeta ili nesposobnosti. |
4. |
Iznos naknade jednak je iznosu naknade za uzdržavano dijete i njemu se dodaje. |
5. |
Članovima ugovornog osoblja koji mogu podnijeti odgovarajuće dokaze da su njihovu uzdržavanom djetetu s invaliditetom, neophodno potrebne ad hoc obrazovne mjere, naknada se može se povećati na najviše dvostruko veći iznos od naknade za uzdržavano dijete, koji se isplaćuje mjesečno. U takvim slučajevima pravo na povećanu naknadu počinje teći od prvog dana u mjesecu u kojem počinju neophodno potrebne ad hoc obrazovne mjere i prestaje na kraju mjeseca u kojem one završe ili na kraju mjeseca u kojem dijete napuni 26 godina, ovisno o tome što nastupi prije. |
PRILOG V.
NAKNADA ZA NAJAMNINU
1. |
Iznos naknade za najamninu omjer je razlike između stvarno plaćene najamnine, ne računajući sve troškove iz članka 11. stavka 5. točke (a) Pravilnika o osoblju, i iznosa izračunanog kako slijedi:
|
2. |
Omjer iz stavka 1. iznosi:
|
3. |
Iznos naknade za najamninu ne smije premašiti:
|
PRILOG VI.
PUTNI TROŠKOVI I TROŠKOVI SELIDBE
1. |
Pridržavajući se odredaba članka 16. Pravilnika o osoblju članovi ugovornog osoblja čije je mjesto boravišta od mjesta zaposlenja udaljeno više od 100 km, imaju pravo na nadoknadu stvarnih putnih troškova:
|
2. |
Nadoknada putnih troškova iz stavka 1. u cijelosti se ili djelomično odbija u sljedećim slučajevima:
|
3. |
Članovi ugovornog osoblja koji ispunjavaju uvjete iz stavaka 1. i 2. te koji primaju naknadu za kućanstvo ujedno imaju pravo na:
|
4. |
Smatra se da bračni drugovi, registrirani partneri i uzdržavana djeca ili uzdržavanici kako je definirano u prilozima III. i IV., pripadaju istom razredu kao i dotični član osoblja. |
1. |
Članovi ugovornog osoblja čije je mjesto boravišta udaljeno od mjesta zaposlenja više od 100 km, imaju pravo na nadoknadu stvarnih troškova selidbe kućanskih pokretnina u sljedećim prigodama:
|
2. |
Nadoknadom su obuhvaćeni troškovi nastali zbog selidbe kućanskih pokretnina, uključujući troškove pakiranja i osiguranja od uobičajenih rizika, kao što su lom, krađa, ili požar. Za potraživanje troškova u skladu s odredbama iz ovog odjeljka članovi ugovornog osoblja moraju voditelju administrativnog odjela podnijeti na prethodno odobrenje najmanje dvije ponude. Obje ponude moraju se odnositi na jednaku težinu ili zapreminu, koja se prenosi na jednaku udaljenost. Ako voditelj administrativnog i kadrovskog odjela smatra da su obje ponude previsoke, može zatražiti ponude od drugih poduzeća za selidbu. Nadoknada se isplaćuje na temelju niže ponude. |
3. |
Članovi ugovornog osoblja mogu zatražiti nadoknadu troškova iz ovog odjeljka samo ako te troškove ne nadoknadi vlada ili drugo nadležno tijelo. |
PRILOG VII.
TROŠKOVI SLUŽBENIH PUTOVANJA
Članovi ugovornog osoblja na službenom putovanju za potrebe Instituta imaju pravo na nadoknadu svih putnih troškova i na dnevnice kada se nalaze izvan svojeg mjesta zaposlenja u skladu s odredbama članka 18. Pravilnika o osoblju.
1. Članovi ugovornog osoblja na službeno putovanje putuju najekonomičnijim dostupnim prijevoznim sredstvom podložno odstupanjima predviđenima u ovom odjeljku.
2. Putovanje zrakoplovom i željeznicom smatra se uobičajenim načinom prijevoza. Međutim, direktor može odobriti upotrebu privatnog ili službenog automobila članovima ugovornog osoblja na službenom putovanju.
Osim uz odobrenje direktora, sva putovanja moraju biti u ekonomskom ili jednakovrijednom razredu.
Članovi osoblja razreda A imaju pravo na putovanje željeznicom u prvom razredu,a lanovi osoblja razreda B i C na putovanje željeznicom u drugom razredu.
3. Članovima ugovornog osoblja može se odobriti da u interesu Instituta putuju privatnim automobilom. U takvim slučajevima imaju pravo na naknadu za prijeđenu kilometražu, koja se izračunava na temelju najbržeg uobičajenog puta. Ta se naknada izračunava na temelju stope koja se primjenjuje u zemlji u kojoj se nalazi radno mjesto člana ugovornog osoblja, bez obzira na zemlju ili zemlje u kojima se putovanje odvija.
Ukupni iznos koji se isplaćuje za putovanje cestom ne smije premašivati iznos koji bi Institut i inače morao isplatiti.
Direktor može odlučiti da se proširi primjena ovog odjeljka.
1. Članovi ugovornog osoblja na službenom putovanju imaju pravo na dnevnice po stopama koje svake godine odobrava Odbor na temelju prijedloga koordiniranog odbora za primitke.
2. Dnevnica se izračunava na sljedeći način:
(a) |
ako putovanje uključuje hotelski smještaj,dotičnom članu ugovornog osoblja isplaćuje se puni iznos dnevnice nakon dostave odgovarajućeg računa; |
(b) |
ako putovanje ne uključuje hotelski smještaj,dnevnica se ne isplaćuje za rad koji traje kraće od četiri sata te članovi ugovornog osoblja imaju pravo na 25 % dnevnice ako rad traje od četiri do osam sati. Ako rad traje dulje od osam sati, ali kraće od 24 sata, član ugovornog osoblja ima pravo na isplatu 50 % dnevnice. Jednako se postupa s dodatnim nepotpunim razdobljima trajanja rada nakon bilo kojeg potpunog razdoblja od 24 sata; |
(c) |
za službena putovanja u mjestu zaposlenja i između mjestâ zaposlenja ne stječe se pravo na isplatu dnevnica. U tim se slučajevima isplaćuju troškovi prijevoza, kao što su troškovi parkiranja i javnog prijevoza, po primitku dokaza o plaćanju; |
(d) |
za potrebe izračunavanja dnevnica stvarnom se vremenu putovanja dodaje indikativno razdoblje kako bi se ostavilo vrijeme za putovanje do glavnog željezničkog kolodvora ili zračne luke. |
3. Smanjene dnevnice
Dnevnica se smanjuje:
(a) |
ako putovanje uključuje obroke ili noćenje, za 15 % za svaki glavni obrok i za 50 % za svako noćenje uključeno u cijenu putovanja; |
(b) |
za tri desetine ako član osoblja putuje noćnim trajektom te s ležajem ili u kolima za spavanje u željezničkom ili zračnom prometu za vrijeme trajanja putovanja; |
(c) |
za tri četvrtine kada smještaj osigurava vanjsko tijelo. |
4. Dodaci na dnevnice
Smatra se da dnevnica pokriva sve stvarne troškove koje član ugovornog osoblja može imati na službenom putovanju, osim dolje navedenih troškova za koje se može zatražiti dodatna nadoknada:
(a) |
pristojbe za vize i slični troškovi koji su izravno povezani sa službenim putovanjem; |
(b) |
troškovi za dodatnu prtljagu koje izričito odobrava direktor; |
(c) |
propisno opravdani troškovi komunikacije, kao što su troškovi interneta, poštanski i telefonski troškovi, koji nastanu u službene svrhe; |
(d) |
troškovi reprezentacije koje imaju članovi osoblja; |
(e) |
troškovi taksija, pod uvjetom da ih je prethodno odobrio direktor i uz predočenje dokaza o troškovima. |
Direktor donosi provedbena pravila ovih odredaba.
PRILOG VIII.
BOLOVANJE, RODILJNI I OČINSKI DOPUST, RODITELJSKI DOPUST I DRUGI POSEBNI DOPUSTI
1. Odsutnost iz zdravstvenih razloga i bolovanje
(a) Članovi ugovornog osoblja koji su zbog bolesti ili nezgode odsutni više od tri uzastopna dana moraju predočiti liječničku potvrdu u roku od tri dana od odsutnosti s posla.
(b) Ako je član ugovornog osoblja zbog bolesti ili nezgode odsutan tri dana ili manje, a da nije predočio liječničku potvrdu, te ako se na taj način premaši sveukupno više od devet radnih dana u jednoj kalendarskoj godini, može mu se odgovarajuće skratiti godišnji odmor ili mu se odgovarajuće mogu umanjiti prihodi ako je godišnji odmor već u cijelosti iskoristio.
(c) Članovi ugovornog osoblja koji su odsutni zbog bolesti ili nezgode po predočenju liječničke potvrde imaju pravo na bolovanje uz punu plaću i naknade najdulje tijekom razdoblja od trinaest uzastopnih tjedana.
(d) Od člana ugovornog osoblja koji je zbog bolesti ili nezgode odsutan s posla dulje od trinaest uzastopnih tjedana ili kod kojega se ponavljaju kratka razdoblja odsutnosti s posla zbog bolesti može se zatražiti da se podvrgne liječničkom pregledu u skladu s člankom 6. stavkom 4. Pravilnika o osoblju.
(e) Institut u svako doba za vrijeme bolovanja člana ugovornog osoblja može zatražiti liječnički pregled u neovisnoj medicinskoj ustanovi.
2. Zarazne bolesti, cijepljenje i nezgode
(a) Svaki član ugovornog osoblja koji oboli od zarazne bolesti mora izostati s posla i o tome odmah obavijestiti voditelja administrativnog i kadrovskog odjela. Ako se u obitelji člana ugovornog osoblja ili među njegovim bliskim prijateljima pojavi zarazna bolest, on o tome mora odmah obavijestiti voditelja administrativnog i kadrovskog odjela te se ponašati u skladu s onim zdravstvenim mjerama predostrožnosti koje može propisati taj voditelj. Svi članovi ugovornog osoblja koji su bili u doticaju s osobom koja je oboljela od zarazne bolesti i koji su zbog toga izostali s posla imaju pravo na isplatu svih primitaka od rada; zbog takve odsutnosti ne umanjuje se ni njihovo pravo na bolovanje ni na godišnji odmor.
(b) Članovi ugovornog osoblja moraju se podvrgnuti svim preventivnim cijepljenjima ili inokulacijama koji mogu biti potrebni.
(c) O svakoj nezgodi koju doživi, na poslu ili izvan Instituta, bez obzira kako neznatna u tom trenutku izgledala, član ugovornog osoblja mora odmah obavijestiti voditelja administrativnog i kadrovskog odjela, zajedno s imenima i adresama svih svjedoka.
3. Poseban dopust, dopust radi vjenčanja te rodiljni, očinski i roditeljski dopust
(a) Direktor Instituta može iz iznimnih ili hitnih privatnih razloga odobriti poseban dopust s punom ili nepunom plaćom, koji ukupno ne traje dulje od deset radnih dana godišnje, ili neplaćeni dopust.
(b) Poseban dopust u trajanju od pet dana s punom plaćom odobrava se članu ugovornog osoblja povodom vjenčanja.
(c) Članovima ugovornog osoblja odobrava se poseban dopust od pet dana s punom plaćom u slučaju smrti bračnog druga, izravnog potomka ili izravnog srodnika u uzlaznoj liniji.
(d) Rodiljni dopust s punom plaćom, koji se ne oduzima ni od bolovanja ni od godišnjeg odmora, odobrava se članicama ugovornog osoblja kada predoče odgovarajuću liječničku potvrdu. Rodiljni dopust traje 16 tjedana.
Dopust počinje najranije šest tjedana prije očekivanog datuma poroda koji je upisan u potvrdi te završava najranije 10 tjedana, a najkasnije 16 tjedana nakon datuma poroda.
U slučaju istodobnog rođenja više djece ili u slučaju prijevremenog poroda ili u slučaju rođenja djeteta s invaliditetom dopust traje 20 tjedana. Prijevremeni porod za potrebe ove odredbe je porod do kojega dođe prije nego što se navrše 34 tjedna trudnoće.
(e) Rodiljni dopust s punom plaćom, koji se ne oduzima ni od bolovanja ni od godišnjeg odmora, odobrava se članici ugovornog osoblja koja zakonito posvoji dijete mlađe od 18 godina.
Rodiljni dopust traje 16 tjedana i započinje teći od dana dolaska djeteta u novi dom.
U slučaju istodobnog posvajanja više djece ili u slučaju posvajanja djeteta s invaliditetom rodiljni dopust traje 20 tjedana.
(f) Očinski dopust
Očinski dopust u trajanju od 10 radnih dana s punim prihodima odobrava se muškim članovima osoblja povodom rođenja ili posvajanja djeteta koje se priznaje kao uzdržavano (kako je utvrđeno u članku 11. stavku 2. Pravilnika o osoblju) te, u slučaju posvajanja, koje je mlađe od 18 godina. U slučaju istodobnog rođenja više djece ili u slučaju rođenja djeteta s invaliditetom produljuje se na 12 radnih dana.
Dopust započinje teći od dana rođenja djeteta ili od dana dolaska djeteta u novi dom, ali se može odgoditi ako je dijete hospitalizirano.
(g) Roditeljski ili obiteljski dopust
Član ugovornog osoblja za svako dijete ima pravo na do dva mjeseca roditeljskog dopusta bez osnovne plaće, koji treba iskoristiti u prvih 12 mjeseci nakon rođenja ili posvajanja djeteta. Trajanje jednokratnog korištenja dopusta nije kraće od jednog mjeseca.
Za vrijeme roditeljskog dopusta član ugovornog osoblja nastavlja biti članom sustava socijalnog osiguranja. Zadržava se stjecanje mirovinskih prava, naknade za djecu i druge uzdržavanike te naknade za obrazovanje. Član ugovornog osoblja zadržava svoje radno mjesto te i dalje ima pravo na napredovanje u viši stupanj ili promaknuće u viši razred.
Za vrijeme roditeljskog dopusta član osoblja ima pravo na naknadu u iznosu od 800 EUR mjesečno, ali ne smije imati nikakvo drugo plaćeno zaposlenje.
Doprinos za sustav socijalnog osiguranja u cijelosti snosi Institut.
(h) Članovi ugovornog osoblja koji su pozvani na vojnu obuku u oružanim snagama imaju pravo na poseban plaćeni dopust u trajanju od najviše dva tjedna godišnje ili četiri tjedna svake dvije godine.
Razdoblja poziva koja premašuju te granice odbijaju se od godišnjeg odmora člana ugovornog osoblja.
Ako član ugovornog osoblja dobije novčanu naknadu od nacionalnog tijela koje ga je pozvalo, iznos takve naknade odbija se od plaće člana ugovornog osoblja.
PRILOG IX.
PRAVILA O ADMINISTRATIVNIM ISTRAGAMA I STEGOVNOM POSTUPKU TE MJERAMA
Članak 1.
1. Kada god se unutarnjom istragom otkrije mogućnost da član ugovornog osoblja ili bivši član ugovornog osoblja nije poštovao svoje obveze iz Pravilnika o osoblju, ta se osoba o tome hitno obavješćuje pod uvjetom da to ne šteti istrazi. Ni u kom se slučaju po okončanju istrage ne smiju sastaviti zaključci u kojima se imenom upućuje na člana ugovornog osoblja ako tom članu ugovornog osoblja nije pružena mogućnost da iznese svoje primjedbe u vezi s činjenicama koje se na njega odnose. U zaključcima se upućuje na te primjedbe.
2. U slučajevima u kojima se za potrebe istrage zahtijeva potpuna povjerljivost i uporaba istražnih postupaka u nadležnosti nacionalnog pravosudnog tijela, u dogovoru s direktorom može se odgoditi ispunjavanje obveze da se član ugovornog osoblja pozove na iznošenje svojih primjedaba. U takvim se slučajevima ne može pokrenuti stegovni postupak dok se članu osoblja ne pruži mogućnost da iznese svoje primjedbe.
3. Ako se nakon unutarnje istrage ne može dokazati utemeljenost optužbi protiv člana ugovornog osoblja na kojeg se sumnjalo, dotična istraga zatvara se bez poduzimanja dodatnih mjera odlukom direktora, koji o tome obavješćuje člana ugovornog osoblja u pisanom obliku. Član ugovornog osoblja može zatražiti da se ta odluka umetne u njegov osobni dosje.
4. Direktor dotičnu osobu obavješćuje o završetku istrage i priopćuje joj zaključke izvješća o istrazi.
Članak 2.
1. Na temelju izvješća o istrazi, a nakon što je dotični član ugovornog osoblja obaviješten o svim dokazima u predmetu i nakon što je dotični član osoblja saslušan, direktor može:
(a) |
odlučiti da nije moguće dokazati utemeljenost optužbi protiv člana ugovornog osoblja te ga u tom slučaju o tome obavijestiti u pisanom obliku; |
(b) |
odlučiti, čak i ako je došlo do nepridržavanja obveza iz Pravilnika osoblju od strane člana ugovornog osoblja ili se tako čini, da se ne izreknu nikakve stegovne mjere i, prema potrebi, dati usmeno upozorenje članu ugovornog osoblja; ili |
(c) |
u slučaju nepridržavanja obveza u smislu članka 27. Pravilnika o osoblju:
|
Članak 3.
Član osoblja koji iz objektivnih razloga ne može biti saslušan na temelju odredaba ovog Priloga, može biti pozvan da iznese primjedbe u pisanom obliku ili ga može zastupati osoba koju sam izabere.
Članak 4.
1. Uspostavlja se stegovno povjerenstvo, čiji članovi mogu biti izabrani među članovima osoblja Instituta ili institucije Europske unije.
2. Stegovno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i dva punopravna člana koje mogu zamjenjivati zamjenici.
Članak 5.
1. Direktor i Odbor osoblja iz članka 36. Pravilnika o osoblju istodobno imenuju po jednog člana i jednog zamjenika. Ako odbor osoblja iz bilo kojih razloga ne imenuje ni člana ni zamjenika, direktor može imenovati privremene članove da ih zamjenjuju dok ovi ne budu imenovani.
2. Predsjednik je predsjednik Upravnog odbora Instituta. Zamjenika predsjednika imenuje direktor.
3. Predsjednik, članovi i zamjenici imenuju se na razdoblje od tri godine. Međutim, Institut može predvidjeti kraći mandat članova i zamjenika, koji mora trajati najmanje jednu godinu.
4. Dotični član ugovornog osoblja ima pravo u roku od pet dana od osnivanja stegovnog povjerenstva odbiti jednog člana stegovnog povjerenstva. Direktor također ima pravo odbiti jednog člana stegovnog povjerenstva. U jednakom vremenskom roku članovi stegovnog povjerenstva mogu zatražiti da iz legitimnih razloga budu razriješeni dužnosti te odstupaju s dužnosti ako postoji sukob interesa.
Članak 6.
1. Predsjednik i članovi stegovnog povjerenstva potpuno su neovisni u obavljanju svojih dužnosti.
2. Vijećanja i rad stegovnog povjerenstva povjerljivi su.
Članak 7.
1. Direktor može izreći jednu od sljedećih stegovnih mjera:
(a) |
pisano upozorenje; |
(b) |
ukor; |
(c) |
odgodu napredovanja u viši stupanj u razdoblju od jednog do 23 mjeseca; |
(d) |
nazadovanje u stupnju; |
(e) |
udaljavanje s radnog mjesta, uključujući raskid ugovora o radu, koji može biti popraćen potpunim ili djelomičnim gubitkom prava na odštetu zbog gubitka posla. |
2. Ako član ugovornog osoblja prima starosnu mirovinu ili naknadu za invalidnost, direktor može odlučiti uskratiti dio iznosa mirovine ili naknade za invalidnost na određeno razdoblje. Učinak ove mjere ne odnosi se na uzdržavanike člana ugovornog osoblja. Unatoč tome, dohodak člana ugovornog osoblja, zajedno s plativim naknadama za obitelj, ne smije biti niži od iznosa za egzistencijalni minimum koji odgovara osnovnoj plaći člana ugovornog osoblja na radnom mjestu prvog stupnja razreda C1/1.
3. Za jednu povredu dužnosti izriče se samo jedna stegovna mjera.
Članak 8.
Težina izrečene stegovne mjere mora biti razmjerna težini povrede dužnosti. Pri određivanju težine povrede dužnosti i pri odlučivanju o stegovnoj mjeri koja se izriče, posebno se vodi računa o:
(a) |
vrsti povrede dužnosti i okolnostima u kojima je do nje došlo; |
(b) |
mjeri u kojoj je povreda dužnosti negativno utjecala na integritet, ugled ili interese Instituta; |
(c) |
mjeri u kojoj je povreda dužnosti posljedica namjernog djelovanja ili nepažnje; |
(d) |
motivima člana ugovornog osoblja za povredu dužnosti; |
(e) |
razredu i stažu člana ugovornog osoblja; |
(f) |
stupnju osobne odgovornosti člana ugovornog osoblja; |
(g) |
razini dužnosti i odgovornosti člana ugovornog osoblja; |
(h) |
tome uključuje li povreda dužnosti djelovanje ili ponašanje koji se ponavljaju; |
i. |
vladanju člana ugovornog osoblja tijekom cijele njegove karijere. |
Članak 9.
Direktor se bez savjetovanja sa stegovnim povjerenstvom može odlučiti za kaznu u obliku pisanog upozorenja ili ukora. U tom se slučaju dotični član ugovornog osoblja saslušava prije nego što direktor poduzme takvu mjeru.
Članak 10.
1. Direktor podnosi izvješće stegovnom povjerenstvu u kojem jasno navodi činjenice na koje se pritužba odnosi i, prema potrebi, okolnosti u kojima su nastale, uključujući sve otegotne i olakotne okolnosti.
2. Izvješće se dostavlja dotičnom članu ugovornog osoblja i predsjedniku stegovnog povjerenstva, koji s njim upoznaje članove stegovnog povjerenstva.
Članak 11.
1. Po primitku izvješća dotični član ugovornog osoblja ima pravo dobiti cijeli svoj osobni dosje i napraviti preslike svih relevantnih dokumenata za postupak, uključujući oslobađajuće dokaze.
2. Dotični član ugovornog osoblja ima najmanje 15 dana vremena za pripremu obrane, od dana zaprimanja izvješća kojim se pokreće stegovni postupak.
3. Članu ugovornog osoblja može pomagati osoba koju sam izabere.
Članak 12.
Ako dotični član ugovornog osoblja u nazočnosti predsjednika stegovnog povjerenstva prizna povredu dužnosti i bez zadrške prihvati izvješće iz članka 10. ovog Priloga, direktor može, u skladu s načelom proporcionalnosti između vrste povrede i stegovne mjere koja se razmatra, povući predmet iz nadležnosti stegovnog povjerenstva. Ako se predmet povuče s stegovnog povjerenstva, predsjednik daje mišljenje o stegovnoj mjeri koja se razmatra. U skladu s tim postupkom direktor može, odstupajući od članka 9. ovog Priloga, izreći jednu od stegovnih mjera predviđenih u članku 7. stavku 1. točkama od (a) do (d) ovog Priloga.
Prije nego što prizna povredu dužnosti, dotičnog člana ugovornog osoblja upoznaje se s mogućim posljedicama takvog priznanja.
Članak 13.
Prije prvoga sastanka stegovnog povjerenstva predsjednik može jednog člana zadužiti da pripremi opće izvješće o predmetu i o tome obavijesti druge članove stegovnog povjerenstva.
Članak 14.
1. Stegovno povjerenstvo saslušava člana ugovornog osoblja, koji se na saslušanju može očitovati u usmenom ili pisanom obliku, osobno ili putem svojeg zastupnika. Član ugovornog osoblja može pozvati svjedoke.
2. Institut pred stegovnim povjerenstvom zastupa član ugovornog osoblja koji u tu svrhu dobiva mandat od direktora.
Članak 15.
Nakon što razmotri dostavljene dokumente i nakon što uzme u obzir sve usmene ili pisane izjave, stegovno povjerenstvo većinom glasova daje obrazloženo mišljenje o tome jesu li činjenice na koje se odnosi pritužba dokazane i koju stegovnu mjeru te činjenice za sobom povlače. Mišljenje potpisuju svi članovi stegovnog povjerenstva. Stegovno povjerenstvo mišljenje prosljeđuje direktoru i dotičnom članu ugovornog osoblja u roku od dva mjeseca od datuma primitka izvješća direktora, pod uvjetom da je taj rok razmjeran stupnju složenosti predmeta.
Članak 16.
1. Nakon saslušanja člana ugovornog osoblja direktor u roku od dva mjeseca od primitka mišljenja stegovnog povjerenstva donosi odluku predviđenu u člancima 8. i 9. ovog Priloga. Za tu odluku moraju biti navedeni razlozi.
2. Ako direktor odluči zaključiti predmet bez izricanja ikakve stegovne mjere, o tome bez odlaganja obavješćuje dotičnog člana ugovornog osoblja u pisanom obliku. Dotični član ugovornog osoblja može zatražiti da se ta odluka umetne u njegov osobni dosje.
Članak 17.
1. Ako stegovni postupak završi izricanjem jedne od stegovnih mjera predviđenih u članku 7. ovog Priloga, troškove člana ugovornog osoblja nastale u tijeku stegovnog postupka, a posebno honorar plaćen osobi koju je izabrao da mu pomaže i da ga brani, osobno snosi član ugovornog osoblja.
2. Ipak, u iznimnim slučajevima kada bi opterećenje za dotičnog člana ugovornog osoblja bilo nepošteno, direktor može odlučiti drukčije.
Članak 18.
1. Ako direktor optuži člana ugovornog osoblja za tešku povredu dužnosti, bilo zbog nepoštovanja profesionalnih obveza, bilo zbog kršenja zakona, direktor može optuženu osobu odmah suspendirati na određeno ili neodređeno razdoblje.
2. Direktor tu odluku donosi nakon saslušanja dotičnog člana ugovornog osoblja, osim u iznimnim okolnostima.
Članak 19.
1. U odluci o suspenziji člana ugovornog osoblja navodi se hoće li član ugovornog osoblja za vrijeme privremenog udaljenja nastaviti primati pune primitke od rada odnosno koji će mu se dio tih primitaka uskratiti. Iznos koji se isplaćuje članu ugovornog osoblja, zajedno sa svim plativim naknadama za obitelj, ni u kakvim okolnostima ne smije biti niži od iznosa za egzistencijalni minimum koji odgovara osnovnoj plaći člana ugovornog osoblja na radnom mjestu prvoga stupnja razreda C1/1.
2. Položaj člana ugovornog osoblja koji je suspendiran mora biti konačno riješen u roku od šest mjeseci od datuma kada suspenzija počne proizvoditi učinke. Ako u roku od šest mjeseci nije donesena takva odluka, dotični član ugovornog osoblja ima pravo ponovno primati pune primitke od rada, u skladu sa stavkom 3.
3. Po isteku šestomjesečnog roka iz stavka 2. može se nastaviti s uskraćivanjem primitaka od rada ako se protiv dotičnog člana ugovornog osoblja zbog istih djela vodi kazneni postupak i ako je on kao posljedica tog postupka u pritvoru. U takvim slučajevima član ugovornog osoblja ne dobiva pune primitke od rada sve dok nadležni sud ne naloži puštanje na slobodu člana ugovornog osoblja.
4. Iznosi uskraćeni u skladu sa stavkom 1. vraćaju se članu ugovornog osoblja ako se konačnom odlukom izrekne stegovna mjera koja nije stroža od pisanog upozorenja, ukora ili odgode napredovanja u viši stupanj ili ako nije izrečena nikakva stegovna mjera; u posljednjem slučaju vraćanje se izvršava sa složenim kamatama po stopi od 3,5 % godišnje.
Članak 20.
Ako se član ugovornog osoblja za ista djela kazneno progoni, konačna se odluka o stegovnoj mjeri donosi tek nakon pravomoćne presude suda koji je razmatrao predmet.
Članak 21.
Član ugovornog osoblja kojemu je izrečena druga stegovna mjera koja nije mjera udaljavanja s radnog mjesta, može podnijeti zahtjev za brisanjem te mjere iz njegova osobnog dosjea nakon tri godine u slučaju pisanog upozorenja ili ukora, a nakon šest godina u slučaju svih drugih stegovnih mjera. Direktor odlučuje hoće li se tom zahtjevu udovoljiti.
Članak 22.
Ako se sazna za nove činjenice potkrijepljene odgovarajućim dokazima, direktor može obnoviti stegovni postupak na vlastitu inicijativu ili na zahtjev dotičnog člana ugovornog osoblja.
Članak 23.
Ako nije dokazana utemeljenost optužbi protiv člana ugovornog osoblja nakon mišljenja koje je dalo stegovno povjerenstvo na temelju članka 15. ovog Priloga, član ugovornog osoblja ima pravo zahtijevati da se s putem primjerene objave odluke direktora nadoknadi šteta koju je pretrpio.
Članak 24.
Direktor donosi provedbena pravila ovih odredaba.
PRILOG X.
POVJERENSTVO ZA ŽALBE
1. Nadležnost
Povjerenstvo za žalbe nadležno je za rješavanje sporova koji proizlaze iz kršenja Pravilnika o osoblju ili ugovora predviđenih iz članka 7. Pravilnika o osoblju. U tu svrhu nadležno je razmatrati žalbe koje protiv odluke direktora podnesu zaposleni ili bivši članovi ugovornog osoblja ili njihovi nasljednici i/ili njihovi zastupnici.
2. Sastav i status
(a) |
Povjerenstvo za žalbe čine predsjednik i dva člana. Njih mogu zamjenjivati zamjenici. Svi moraju imati pravne kvalifikacije. |
(b) |
Predsjednika, njegova zamjenika, članove i njihove zamjenike imenuje Odbor Instituta na razdoblje od dvije godine, koje se može obnoviti, između osoba koje nisu članovi osoblja Instituta. Ako bilo tko od njih u bilo kojem trenutku nije sposoban za službu, imenuje se novi član za razdoblje do isteka mandata. |
(c) |
Povjerenstvo za žalbe na sastanku valjano odlučuje samo ako su na njemu nazočni predsjednik ili njegov zamjenik te dva člana ili njihovi zamjenici. |
(d) |
Članovi povjerenstva za žalbe u potpunosti su neovisni u obavljanju svojih dužnosti. |
(e) |
Prihode predsjednika, članova i njihovih zamjenika utvrđuje Odbor Instituta. |
(f) |
Povjerenstvo za žalbe utvrđuje svoj pravilnik koji mora biti u skladu s odredbama ovog Priloga. |
3. Tajništvo povjerenstva za žalbe
(a) |
Tajnika povjerenstva za žalbe imenuje direktor i on je član osoblja Instituta. |
(b) |
U obavljanju svojih dužnosti tajnik povjerenstva za žalbe djeluje kao zapisničar i odgovoran je samo povjerenstvu za žalbe. |
4. Žalbe
(a) |
Žalbe podnesene povjerenstvu za žalbe prihvatljive su samo ako podnositelj žalbe prethodno nije uspio dobiti zadovoljštinu s pomoću interne upravne žalbe direktoru. |
(b) |
Podnositelj žalbe ima rok od 20 dana od primitka obavijesti o odluci iz članka 28. stavka 3. Pravilnika o osoblju ili od datuma kada jedna od stranaka odbije zaključke izmiritelja iz članka 28. stavka 4. Pravilnika o osoblju, za podnošenje pisanog zahtjeva da povjerenstvo za žalbe tu odluku povuče ili izmijeni. Taj se zahtjev upućuje voditelju administrativnog i kadrovskog odjela Instituta, koji potvrđuje njegov primitak i pokreće postupak za sazivanje povjerenstva za žalbe. |
(c) |
Žalbe se moraju podnijeti pri tajništvu povjerenstva za žalbe u roku od dva mjeseca od datuma obavijesti o odluci koja je predmet žalbe. Unatoč tome, u iznimnim slučajevima, a posebno ako je riječ o mirovinama, povjerenstvo za žalbe može dopustiti podnošenje žalbe u roku od jedne godine od datuma obavijesti o odluci koja je predmet žalbe. |
(d) |
Žalbe moraju biti u pisanom obliku. U njima moraju biti navedeni svi razlozi za žalbu podnositelja žalbe, a u isto vrijeme mora biti priložena sva dokazna dokumentacija. |
(e) |
Žalbom se ne odgađa izvršenje odluke koja je predmet žalbe. |
5. Prethodni postupak
(a) |
Žalbe se odmah prosljeđuju direktoru, koji u pisanom obliku na njih daje svoje primjedbe. U roku od mjesec dana od datuma podnošenja žalbe preslika tih primjedbi dostavlja se tajniku povjerenstva za žabe i podnositelju žalbe, koji u roku od 20 dana može na njih dati svoj pisani odgovor; tajnik povjerenstva za žalbe taj pisani odgovor odmah dostavlja direktoru. |
(b) |
Tajništvo povjerenstva za žalbe dostavlja žalbe članovima povjerenstva za žalbe u roku od tri mjeseca od podnošenja žalbe, zajedno s memorandumima i dostavljenom dokaznom dokumentacijom, primjedbama direktora i odgovorom podnositelja žalbe ako postoji, a najkasnije 15 dana uoči datuma sastanka na kojem će se one razmatrati. |
6. Sazivanje povjerenstva za žalbe
Povjerenstvo za žalbe saziva njegov predsjednik. Povjerenstvo u načelu razmatra žalbe koje su mu podnesene u roku od četiri mjeseca od datuma njihova podnošenja.
7. Sastanci povjerenstva za žalbe
(a) |
Sastanci povjerenstva za žalbe zatvoreni su za javnost (osim ako povjerenstvo odluči drukčije). Povjerenstvo za žalbe odlučuje tajno. |
(b) |
Direktor ili njegov zastupnik, i podnositelj žalbe, sudjeluju u postupku. Oni mogu dati usmene izjave u potporu razlozima koji su navedeni u njihovim memorandumima. |
(c) |
Povjerenstvo za žalbe može zatražiti dostavu svih dokumenata koje smatra korisnima za razmatranje žalbe koja mu je podnesena. Svi dostavljeni dokumenti moraju se poslati direktoru i podnositelju žalbe. |
(d) |
Povjerenstvo za žalbe saslušava stranke i one svjedoke za koje smatra da bi njihovo svjedočenje koristilo njegovu radu. Svaki član osoblja koji je pozvan da bude svjedok mora se pojaviti pred povjerenstvom za žalbe i ne smije uskratiti tražene podatke. |
(e) |
Osobe koje su prisutne na sastanku povjerenstva za žalbe ni u kojem slučaju ne smiju otkriti činjenice s kojima se upoznaju ni mišljenja koja su izražena tijekom rada povjerenstva. |
8. Odluke povjerenstva za žalbe
(a) |
U iznimnim okolnostima povjerenstvo za žalbe može donijeti privremenu odluku o odgodi izvršenja odluke koja je predmet žalbe, sve dok se ne donese konačna odluka u skladu s točkama (b) i (c). |
(b) |
Odluke se donose većinom glasova. One moraju biti u pisanom obliku i obrazložene na odgovarajući način. Protiv odluka nije moguća žalba i one su izvršive za obje stranke u roku od jednog dana od njihove objave. |
(c) |
Ipak, od odbora se može zatražiti da ispravi slučajnu pogrešku ili pogrešku u pisanju u donesenoj odluci. Zahtjevi za ispravak moraju se podnijeti u roku od šest mjeseci od datuma otkrivanja pogreške. |
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/75 |
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1183
оd 14. srpnja 2016.
o odobravanju programa hitnog cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože goveda u Bugarskoj te o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2016/645
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4360)
(Vjerodostojan je samo tekst na bugarskom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/119/EEZ od 17. prosinca 1992. o uvođenju općih mjera Zajednice za suzbijanje određenih bolesti životinja i posebnih mjera koje se odnose na vezikularnu enterovirusnu bolest svinja (3), a posebno njezin članak 14. stavak 2. i članak 19. stavak 1. točku (a), stavak 3. točku (a) i stavak 6.,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (4), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Direktivom 92/119/EEZ utvrđuju se opće mjere za suzbijanje bolesti koje se primjenjuju u slučaju izbijanja određenih bolesti životinja, uključujući bolest kvrgave kože. Mjere za suzbijanje bolesti uključuju utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja oko zaraženoga gospodarstva te predviđaju hitno cijepljenje u slučaju izbijanja bolesti kvrgave kože kao nadopunu drugim mjerama suzbijanja bolesti. |
(2) |
Bugarska je 12. travnja 2016. obavijestila Komisiju o sumnji na bolest kvrgave kože na dva gospodarstva koja drže goveda, koja se nalaze u selima Voden i Chernogorovo u općini Dimitrovgrad u regiji Haskovo u središnjem južnom dijelu Bugarske, otprilike 80 km od granica sa susjednim zemljama. Nakon što su 13. travnja 2016. potvrđena prva dva slučaja izbijanja u regiji Haskovo, Bugarska je prijavila izbijanje bolesti kvrgave kože u više regija. Bugarska je 20. svibnja 2016. obavijestila Komisiju o 98 potvrđenih slučajeva izbijanja bolesti kvrgave kože, od čega je 19 slučajeva zabilježeno u regiji Haskovo, 8 u regiji Stara Zagora, 5 u regiji Plovdiv, 54 u regiji Blagoevgrad, 6 u regiji Kjustendil, jedan u regiji Pernik i 5 u regiji Smolyan. |
(3) |
Radi sprječavanja širenja bolesti kvrgave kože u druge dijelove Bugarske i druge države članice i treće zemlje, Komisija je donijela Provedbenu odluku Komisije (EU) 2016/645 (5). Tom se Provedbenom odlukom utvrđuju određene zaštitne mjere u pogledu potvrđivanja bolesti kvrgave kože u Bugarskoj te se na razini Unije utvrđuje ograničeno područje koje je opisano u Prilogu toj Odluci, a koje obuhvaća područje na kojemu je potvrđena prisutnost bolesti kvrgave kože te zaražena i ugrožena područja koja je Bugarska utvrdila u skladu s člankom 10. Direktive 92/119/EZ. |
(4) |
Tijekom istog razdoblja, od 6. travnja 2016. do 19. svibnja 2016., prijavljeni su novi slučajevi izbijanja bolesti kvrgave kože u Grčkoj i u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji. |
(5) |
U skladu sa znanstvenim mišljenjem Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o bolesti kvrgave kože (6), na tržištu su dostupna samo živa atenuirana cjepiva protiv bolesti kvrgave kože. U mišljenju se opisuje atenuirano cjepivo protiv virusa bolesti kvrgave kože Neethling kao vrlo učinkovito u sprečavanju pobolijevanja. Budući da su homologna cjepiva protiv bolesti kvrgave kože učinkovitija od cjepiva na bazi atenuiranih virusa ovčjih boginja, preporučuje se njihova uporaba, ovisno o raspoloživosti kod proizvođača cjepiva koji djeluju isključivo izvan Unije. |
(6) |
Ne postoji cjepivo protiv bolesti kvrgave kože s odobrenjem za stavljanje na tržište u Uniji. Hitno cijepljenje u skladu s člankom 19. Direktive 92/119/EEZ stoga se može provesti samo u skladu s člankom 8. Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), kojim se državama članicama dopušta privremeno odobravanje uporabe cjepiva bez odobrenja za stavljanje na tržište u slučaju ozbiljne epizootske bolesti kao što je bolest kvrgave kože. |
(7) |
Bugarska je 25. travnja 2016. Komisiji dostavila program za hitno cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože goveda koja se drže na gospodarstvima u pogođenim područjima te određenim susjednim područjima te države članice („program hitnog cijepljenja”). Program hitnog cijepljenja sadržava informacije o odluci o provedbi mjera, podatke o zemljopisnom i administrativnom razgraničenju područja cijepljenja, broju gospodarstava i životinja koje treba cijepiti te vremenu u kojemu cijepljenje treba završiti. Bugarska je 20. svibnja 2016. obavijestila Komisiju o svojoj namjeri da program hitnog cijepljenja proširi na cijelo državno područje Bugarske. U tu je svrhu potrebno proširiti ograničeno područje kako je opisano u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2016/645. Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2016/645 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(8) |
U skladu s člankom 19. stavkom 6. Direktive 92/119/EEZ, Bugarska je 28. travnja 2016. obavijestila Komisiju o nabavi dovoljnog broja doza homolognog cjepiva protiv bolesti kvrgave kože iz banke cjepiva koju je uspostavila Komisija u skladu s Provedbenom odlukom Komisije od 18. prosinca 2015. (8) te o početku hitnog cijepljenja u krugu od 20 km oko mjesta potvrđenog izbijanja bolesti kvrgave kože u skladu s programom hitnog cijepljenja. |
(9) |
Potrebno je utvrditi uvjete pod kojima Bugarska treba primjenjivati hitno cijepljenje. Brzo širenje bolesti kvrgave kože u Bugarskoj predstavlja rizik za druge dijelove državnog područja Bugarske te za susjedne zemlje. Stoga je potrebno i ojačati mjere za suzbijanje bolesti koje se primjenjuju u Bugarskoj na način da se ograniči premještanje necijepljenih goveda starijih od tri mjeseca na druga gospodarstva unutar ograničenog područja. Tim dobnim ograničenjem dopustilo bi se premještanje mlade teladi na druga gospodarstva za daljnji uzgoj u razdoblju nakon rođenja kada ih nije moguće učinkovito cijepiti. Istodobno je potrebno dopustiti kretanje necijepljenih goveda izravno u klaonicu unutar ograničenog područja. |
(10) |
Područje na kojem treba provesti cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože može obuhvaćati cijelo ograničeno područje kako je definirano u Provedbenoj odluci (EU) 2016/645, koje je određeno u Prilogu toj Odluci. |
(11) |
Prvi krug hitnog cijepljenja treba završiti što prije, a najkasnije do 30. lipnja 2016. U slučaju daljnjih izbijanja bolesti u drugim područjima, hitno cijepljenje u pogođenim područjima trebalo bi završiti u roku od dva mjeseca od potvrde prvog izbijanja bolesti kvrgave kože u tim područjima, ovisno o dostupnosti cjepiva. |
(12) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Uz mjere koje je poduzela u skladu s člancima 4., 5. i 10. Direktive 92/119/EEZ, Bugarska može provesti hitno cijepljenje protiv bolesti kvrgave kože goveda koja se drže na gospodarstvima u područjima utvrđenima u Prilogu I. u skladu s uvjetima utvrđenima u Prilogu II.
2. Odobrava se program hitnog cijepljenja protiv bolesti kvrgave kože goveda koja se drže na gospodarstvima u područjima utvrđenima u Prilogu I., koji je Bugarska dostavila Komisiji 20. svibnja 2016.
3. Zabranjeno je svako premještanje goveda cijepljenih protiv bolesti kvrgave kože u druge države članice.
4. Zabranjeno je svako premještanje u druge države članice goveda mlađih od šest mjeseci koja nisu cijepljena protiv bolesti kvrgave kože, a otelile su ih ženke cijepljene protiv bolesti kvrgave kože.
Članak 2.
Bugarska poduzima potrebne mjere radi postupanja u skladu s ovom Odlukom i obavješćuje Komisiju i druge države članice u skladu s člankom 19. stavkom 5. Direktive 92/119/EEZ.
Članak 3.
Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2016/645 zamjenjuje se tekstom iz Priloga III. ovoj Odluci.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena Republici Bugarskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2016.
Za Komisiju
Vytenis ANDRIUKAITIS
Član Komisije
(1) SL L 395, 30.12.1989., str. 13.
(2) SL L 224, 18.8.1990., str. 29.
(3) SL L 62, 15.3.1993., str. 69.
(4) SL L 18, 23.1.2003., str. 11.
(5) Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/645 od 22. travnja 2016. o određenim zaštitnim mjerama protiv bolesti kvrgave kože u Bugarskoj (SL L 108, 23.4.2016., str. 61.).
(6) Znanstveno mišljenje o bolesti kvrgave kože – Znanstveni odbor EFSA-e za zdravlje i dobrobit životinja (AHAW), EFSA Journal 2015.; 13(1): 3986.
(7) Direktiva 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim proizvodima (SL L 311, 28.11.2001., str. 1.).
(8) Provedbena odluka Komisije od 18. prosinca 2015. o donošenju odluke o financiranju u pogledu financijskog doprinosa Unije za hitne mjere suzbijanja bolesti kvrgave kože u Grčkoj 2015. te o uspostavi zaliha cjepiva protiv bolesti kvrgave kože (C(2015) 9573 final).
PRILOG I.
Bugarska:
Sljedeće regije u Bugarskoj:
— |
Cijelo državno područje Bugarske. |
PRILOG II.
Uvjeti za hitno cijepljenje radi suzbijanja i iskorjenjivanja bolesti kvrgave kože u skladu s člankom 19. Direktive 92/119/EEZ
1. |
Zemljopisno područje na kojem treba provesti hitno cijepljenje |
Cijepljenje se provodi unutar regija Bugarske navedenih u Prilogu I. ovoj Odluci. Ograničenja za područje cijepljenja predviđena ovom Odlukom te Provedbenom odlukom (EU) 2016/645 primjenjuju se uz ograničenja utvrđena u članku 10. Direktive 92/119/EEZ. |
2. |
Vrsta i starost životinja koje treba cijepiti |
Sva goveda kako su definirana u članku 2. točki (a) Provedbene odluke (EU) 2016/645, neovisno o njihovu spolu, dobi i gestacijskom ili produktivnom stanju cijepe se u prvom krugu cijepljenja iz točke 3. Mladunčad cijepljenih goveda cijepi se u skladu s uputama proizvođača od četvrtog mjeseca starosti. |
3. |
Trajanje programa cijepljenja |
Prvi krug cijepljenja u pogođenom području završava 30. lipnja 2016. Prvi krug cijepljenja u ostalim područjima regije navedene u Prilogu I. završava što je prije moguće, a najkasnije dva mjeseca nakon potvrde prvog izbijanja bolesti na predmetnom području. |
4. |
Posebna zabrana kretanja životinja i od njih dobivenih proizvoda |
Bez obzira na druge mjere koje mogu biti na snazi u ograničenom području kako je definirano u Provedbenoj odluci (EU) 2016/645, goveda starija od 90 dana ne smiju se premještati na drugo gospodarstvo, osim ako su cijepljena i redovito docjepljivana najmanje 28 dana prije datuma premještanja. Nakon isteka razdoblja od 28 dana od dana cijepljenja, mjere za kretanje cijepljenih goveda i stavljanje na tržište proizvoda dobivenih od cijepljenih goveda, kako je utvrđeno u Provedbenoj odluci (EU) 2016/645, primjenjuju se uz odredbe članka 10. Direktive 92/119/EEZ. Necijepljene životinje mogu se premještati radi izravnog klanja u klaonicu smještenu unutar ograničenog područja. Prije slanja na klanje necijepljenih životinja s gospodarstava na kojima je provedeno cijepljenje, treba proteći razdoblje čekanja od 7 dana nakon cijepljenja, osim u slučaju prisilnog klanja. Necijepljena mladunčad mlađa od šest mjeseci koju su otelile ženke cijepljene najmanje 28 dana prije poroda, i koja je hranjena kolostrumom tih ženki, može se premještati na drugo gospodarstvo smješteno na ograničenom području. |
5. |
Posebno registriranje cijepljenih životinja |
Lokalno nadležno tijelo unosi podatke o cijepljenju za sva cijepljena goveda u posebnu internetsku bazu podataka povezanu sa središnjom bazom podataka u skladu s Uredbom (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća (1). U evidenciji mora biti vidljiva veza između cijepljene ženke i mladunčadi. |
6. |
Ostala pitanja povezana s hitnim cijepljenjem |
|
6.1. |
Ugroženo područje u Bugarskoj oko područja cijepljenja |
Uspostavlja se ugroženo područje od najmanje 10 km oko područja cijepljenja iz točke 1. u kojemu se provodi pojačani nadzor i u kojem nadležna tijela nadziru kretanje goveda. Goveda koja nisu cijepljena protiv bolesti kvrgave kože, a držana su na gospodarstvima smještenima u ugroženom području oko područja cijepljenja ne smiju se premještati s gospodarstva dok ne protekne razdoblje čekanja od najmanje sedam dana od završetka cijepljenja na gospodarstvima smještenima na području cijepljenja na udaljenosti manjoj od 10 km. |
6.2. |
Razdoblje tijekom kojeg se zadržavaju mjere koje se primjenjuju na područjima utvrđenima u skladu s člankom 10. Direktive 92/119/EEZ i Provedbenom odlukom (EU) 2016/645 |
Mjere koje se primjenjuju na području cijepljenja ostaju na snazi sve dok se ne stave izvan snage u skladu s člankom 19. stavkom 6. Direktive 92/119/EEZ. |
6.3. |
Provođenje programa cijepljenja |
Cijepljenje provodi djelatnik nadležnog tijela ili privatni veterinar kojeg određuje i nadzire nadležno tijelo. Prioritet pri cijepljenju daje se životinjama držanima na gospodarstvima koja se nalaze unutar zaraženog i ugroženog područja te na područjima koja graniče s drugim državama članicama i regijama Bugarske u kojima nema bolesti kvrgave kože. Na snazi moraju biti potrebne mjere kako bi se izbjeglo moguće širenje virusa. Sve preostale količine cjepiva vraćaju se na mjesto distribucije s pisanim podacima o broju cijepljenih goveda i broju upotrijebljenih doza. |
6.4. |
Cjepivo koje treba upotrijebiti |
Homologno živo atenuirano cjepivo protiv bolesti kvrgave kože (soj Neethling), „Lumpy Skin Disease Vaccine For Cattle”, Onderstepoort Biological Products, Južna Afrika. Ili: živo atenuirano cjepivo protiv bolesti kvrgave kože (tip SIS), „Lumpyvax”,MSD Animal Health, Intervet, Južna Afrika. Cjepivo se mora upotrebljavati u skladu s uputama proizvođača te u skladu s člankom 8. Direktive 2001/82/EZ pod nadležnošću središnjih nadležnih tijela. |
6.5. |
Izvješća o napretku i završna izvješća |
Izvješće o napretku provedbe programa hitnog cijepljenja dostavlja se Komisiji i državama članicama u skladu s člankom 19. stavkom 5. Direktive 92/119/EEZ. Detaljno izvješće o završetku programa hitnog cijepljenja dostavlja se Komisiji i državama članicama u skladu s člankom 19. stavkom 5. Direktive 92/119/EEZ prije ukidanja ograničenja iz točaka 6.1. i 6.2. ovog Priloga. |
(1) Uredba (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. srpnja 2000. o uvođenju sustava označivanja i registracije životinja vrste goveda, označivanju goveđeg mesa i proizvoda od goveđeg mesa i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 820/97 (SL L 204, 11.8.2000., str. 1.).
PRILOG III.
Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2016/645 zamjenjuje se sljedećim:
„PRILOG
Bugarska:
Sljedeće regije u Bugarskoj:
— |
Cijelo državno područje Bugarske.” |
Ispravci
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/82 |
Ispravak Uredbe Komisije (EZ) br. 1441/2007 od 5. prosinca 2007. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2073/2005 o mikrobiološkim kriterijima za hranu
( Službeni list Europske unije L 322 od 7. prosinca 2007. )
(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 13/sv. 40 od 22. ožujka 2013.)
Na stranici 27., u Prilogu o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2073/2005, u izmjenama poglavlja 2., u izmjeni retka 2.4.1.:
umjesto:
„Kategorija hrane |
Mikroorganizmi |
Plan uzorkovanja (1) |
Granične vrijednosti |
Referentna analitička metoda (2) |
Faza u kojoj se kriterij primjenjuje |
Postupak u slučaju nezadovoljavajućih rezultata |
||||
n |
c |
m |
M |
|||||||
|
E. coli |
5 |
2 |
1/g |
10/g |
ISO TS 16649-3 |
Kraj proizvodnog procesa |
Poboljšanje higijene proizvodnje |
||
Koagulaza-pozitivni stafilokoki |
5 |
2 |
100 cfu/g |
1 000 cfu/g |
EN/ISO 6888-1 ili 2 |
Kraj proizvodnog procesa |
Poboljšanje higijene proizvodnje |
treba stajati:
„Kategorija hrane |
Mikroorganizmi |
Plan uzorkovanja (3) |
Granične vrijednosti |
Referentna analitička metoda (4) |
Faza u kojoj se kriterij primjenjuje |
Postupak u slučaju nezadovoljavajućih rezultata |
||||
n |
c |
m |
M |
|||||||
|
E. coli |
5 |
2 |
1 MPN/g |
10 MPN/g |
ISO TS 16649-3 |
Kraj proizvodnog procesa |
Poboljšanje higijene proizvodnje |
||
Koagulaza-pozitivni stafilokoki |
5 |
2 |
100 cfu/g |
1 000 cfu/g |
EN/ISO 6888-1 ili 2 |
Kraj proizvodnog procesa |
Poboljšanje higijene proizvodnje |
(1) n = broj jedinica koje sačinjavaju uzorak; c = broj jedinica uzorka koje daju vrijednosti između m i M.
(2) Primjenjuje se najnovije izdanje norme.”
(3) n = broj jedinica koje sačinjavaju uzorak; c = broj jedinica uzorka koje daju vrijednosti između m i M.
(4) Primjenjuje se najnovije izdanje norme.”
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/83 |
Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 1019/2013 оd 23. listopada 2013. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2073/2005 s obzirom na histamin u proizvodima ribarstva
( Službeni list Europske unije L 282 od 24. listopada 2013. )
Na stranici 47., u Prilogu o izmjeni poglavlja 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2073/2005, u izmjeni retka 1.27.a:
umjesto:
|
Histamin |
1 |
400 mg/kg |
HPLC (19) |
Proizvodi stavljeni na tržište tijekom njihova roka trajanja”; |
|
treba stajati:
|
Histamin |
1 |
0 |
400 mg/kg |
HPLC (19) |
Proizvodi stavljeni na tržište tijekom njihova roka trajanja”. |
20.7.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 195/83 |
Ispravak Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85
( Službeni list Europske unije L 102 od 11. travnja 2006. )
(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 05/Sv. 06 od 9. travnja 2013.)
Na stranici 174., u članku 13. stavku 1. točki (l):
umjesto:
„(l) |
vozila koja se koriste za prikupljanje mlijeka s gospodarstava i za povrat gospodarstvima kontejnera za mlijeko ili mliječnih proizvoda koji se koriste kao hrana za životinje;”; |
treba stajati:
„(l) |
vozila koja se koriste za prikupljanje mlijeka s gospodarstava i/ili za povrat gospodarstvima kontejnera za mlijeko ili mliječnih proizvoda koji se koriste kao hrana za životinje;”. |