ISSN 1977-0847 |
||
Službeni list Europske unije |
L 323 |
|
![]() |
||
Hrvatsko izdanje |
Zakonodavstvo |
Svezak 57. |
Sadržaj |
|
II. Nezakonodavni akti |
Stranica |
|
|
ODLUKE |
|
|
|
2014/764/EU |
|
|
* |
Odluka Komisije od 27. ožujka 2014. o programu državnih potpora SA.36139 (13/C) (ex 13/N) koji Ujedinjena Kraljevina planira provesti za videoigre (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 1786) ( 1 ) |
|
|
|
2014/765/EU |
|
|
* |
Odluka Komisije od 25. lipnja 2014. o državnoj potpori br. SA.20949 (C 23/06) – Poljska – Technologie Buczek (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4099) ( 1 ) |
|
|
|
2014/766/EU |
|
|
* |
Odluka Komisije od 9. srpnja 2014. o programu državnih potpora SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004) koji primjenjuje Španjolska o oslobođenju od trošarine za biogoriva (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4530) ( 1 ) |
|
|
|
2014/767/EU |
|
|
* |
Odluka Komisije od 23. srpnja 2013. o državnoj potpori SA.35062 (13/N-2) koju je proveo Portugal za Caixa Geral de Depósitos (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 4801) ( 1 ) |
|
|
|
AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Tekst značajan za EGP |
HR |
Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje. Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
II. Nezakonodavni akti
ODLUKE
7.11.2014 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 323/1 |
ODLUKA KOMISIJE
od 27. ožujka 2014.
o programu državnih potpora SA.36139 (13/C) (ex 13/N)
koji Ujedinjena Kraljevina planira provesti za videoigre
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 1786)
(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
(2014/764/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon pozivanja zainteresiranih strana na dostavljanje primjedbi u skladu s navedenim odredbama (1) i uzimajući njihove primjedbe u obzir,
budući da:
I. POSTUPAK
(1) |
Dana 25. siječnja 2013. Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Komisiju o svojoj namjeri uvođenja porezne olakšice za videoigre u razdoblju od 1. travnja 2013. do 31. ožujka 2017. Komisija je u dopisu od 7. ožujka 2013. zatražila dodatne informacije koje je Ujedinjena Kraljevina i dostavila dopisom od 22. ožujka 2013. |
(2) |
Komisija je dopisom od 16. travnja 2013. obavijestila Ujedinjenu Kraljevinu o svojoj odluci o pokretanju postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora u pogledu planiranih mjera potpore. |
(3) |
Odluka Komisije o pokretanju postupka (odluka o pokretanju postupka) objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. |
(4) |
Ujedinjena Kraljevina svoje je primjedbe na odluku dostavila u dopisu od 17. svibnja 2013. Komisija je zaprimila i primjedbe zainteresiranih strana. Te je primjedbe proslijedila Ujedinjenoj Kraljevini i tako joj omogućila da na njih odgovori, a njezine primjedbe zaprimljene su u dopisima od 22. kolovoza 2013. Komisija je dopisom od 7. listopada 2013. zatražila dodatne informacije od Ujedinjene Kraljevine. Ujedinjena Kraljevina odgovorila je dopisom od 4. studenoga 2013. |
II. OPIS MJERE I RAZLOZI POKRETANJA POSTUPKA
(5) |
Cilj je uvođenja poreznih olakšica za videoigre u Ujedinjenoj Kraljevini poticanje proizvodnje videoigara koje su u kulturnom pogledu britanske ili europske. Mjera je osmišljena po uzoru na porezne poticaje za film u Ujedinjenoj Kraljevini koje je Komisija odobrila 2006. (3) i produžila 2011. (4) do 31. prosinca 2015. |
(6) |
Cjelokupni predloženi proračun navedene mjere, čije je trajanje predviđeno do ožujka 2017., iznosi 115 milijuna GBP. Za financijsku godinu 2013./2014. predviđeni su rashodi od 10 milijuna GBP, a za tri naredne financijske godine 35 milijuna GBP godišnje. Sredstva će osigurati Ministarstvo financija Ujedinjene Kraljevine. Odjel za certificiranje pri Britanskom filmskom institutu bit će nadležan za ocjenu prijava za certificiranje britanskih kulturnih igara. |
(7) |
Poduzeća na koja se primjenjuje porez na dobit Ujedinjene Kraljevine i koja razvijaju videoigre prihvatljive za potporu mogla bi potraživati porezne olakšice na rashode za robu i usluge kojima se koristilo ili koje su potrošene u Ujedinjenoj Kraljevini u vrijednosti do najviše 25 % produkcijskog proračuna. Olakšice se dobiju dodatnim odbijanjem prihvatljivih produkcijskih troškova od oporezivog prihoda stečenog od videoigre. Međutim, dodatno se ne može odbiti više od 80 % produkcijskog proračuna. Ako je tijekom računovodstvenog razdoblja korisnik bilježio gubitak, može zatražiti porezni odbitak. U skladu s odjeljkom 1217CF(3) nacrta izmjene Zakona o porezu na dobit iz 2009., prihvatljivi rashodi ograničeni su na tzv. temeljne rashode nastale dizajniranjem, proizvodnjom i testiranjem igre. |
(8) |
Porezne olakšice za videoigre u Ujedinjenoj Kraljevini podložne su kulturnom testu sličnom onome za porezne poticaje za filmove u Ujedinjenoj Kraljevini. Oba testa podijeljena su u četiri dijela (kulturni sadržaj, kulturni doprinos, korištenje britanskim kulturnim središtima i zapošljavanje nacionalnih kulturnih djelatnika iz Ujedinjene Kraljevine ili EGP-a odnosno onih koji tu stalno borave. |
(9) |
Kako se priopćena mjera financira odbitkom od poreza koji bi inače bio uplaćen u državni proračun, financira je država. Videoigre se proizvode u nekoliko država članica i za te videoigre postoji unutarnje tržište. Potpora sektoru igara može stoga utjecati na trgovinu i tržišno natjecanje među državama članicama. U skladu s time, Komisija je u odluci o pokretanju zaključila kako mjere čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija je, osim toga, izrazila sumnju o tome mogu li se potpore smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
(10) |
Prije svega, Komisija je izrazila sumnju u to da su teritorijalni uvjeti u pogledu takve potpore potrebni ili razmjerni. Ujedinjena Kraljevina nacrt predloženog programa temelji na poreznim poticajima za film u Ujedinjenoj Kraljevini. Stoga je predloženo da porezne olakšice budu dostupne samo za rashode robe i usluga iskorištenih ili potrošenih u Ujedinjenoj Kraljevini. U sklopu programa poticaja za film primjenjuje se, međutim, posebno izuzeće od uobičajene zabrane teritorijalnih ograničenja, što je u skladu s Komunikacijom o kinematografiji (5) dopušteno samo u smislu potpore proizvodnji filmova i televizijskih programa, ali ne i videoigara. |
(11) |
Kao drugo, Komisija je izrazila sumnju u potrebu dodjele potpora za igre, s obzirom na to da su dio tržišta koje brzo raste. Ujedinjena Kraljevina nije predočila uvjerljive dokaze za to da bi bez državne potpore došlo do tržišnog nedostatka koji bi uzrokovao manjak proizvodnje kulturno britanskih videoigara. |
(12) |
Nadalje, Ujedinjena Kraljevina smatra da su porezne olakšice za videoigre u Ujedinjenoj Kraljevini spojive s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (d) Ugovora. Komisija, međutim, nije bila uvjerena da bi kulturni test koji je Ujedinjena Kraljevina predložila doveo u praksi do selektivnog izdvajanja ograničenog broja videoigara koje sadržavaju kulturnu kvalitetu koja je bez potpore nedovoljno zastupljena na tržištu te koja bi bila neophodna za osiguravanje prisutnosti britanskih i europskih kulturnih tema u videoigrama. |
(13) |
Konačno, Komisiju je brinula činjenica da bi se potporama moglo potaknuti natjecanje u subvencijama unutar Unije te je izrazila sumnju u to da bi potencijalno narušavanje tržišnog natjecanja bilo uravnoteženo bilo kakvim pozitivnim učincima. |
III. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA
(14) |
Komisija je zaprimila primjedbe jedne države članice (Francuska), nacionalnih udruženja programera igara Ujedinjene Kraljevine, Francuske, Njemačke, Finske, Europske federacije programera igara (EGDF), javnih tijela Ujedinjene Kraljevine koja se bave promicanjem filma, jedne radiotelevizijske kuće i udruženja za filmsku produkciju iz Ujedinjene Kraljevine. Svi koji su dali doprinos naglasili su potencijalnu kulturnu kvalitetu i važnost igara. Smatrali su kako nema dovoljno tržišnih poticaja za produkciju kulturno relevantnih igara. Nijedna nije smatrala da postoji opasnost od natjecanja u subvencijama među državama članicama. |
(15) |
U pogledu potrebe za potporom, zainteresirane strane ukazale su na to da Ujedinjena Kraljevina gubi svoj vodeći položaj na tržištu videoigara, da je u 2012. manje od 10 % igara puštenih u promet u Ujedinjenoj Kraljevini bilo je i razvijeno u Ujedinjenoj Kraljevini, da tržištem dominiraju Sjeverna Amerika i Azija te da dolazi do odljeva osoblja u Kanadu. Sudionici su ukazali na činjenicu da bi glavni izazovi državama članicama bili tržišno natjecanje s trećim zemljama koje u velikoj mjeri subvencioniraju igre, posebno Kanada. |
(16) |
Udruženje United Kingdom Independent Game Developers Association (TIGA) predočilo je brojne primjere planova i projekata u kojima su videoigre smještene u Ujedinjenoj Kraljevini/Europi mogle biti proizvedene s pomoću poreznih olakšica, ali koje se u stvarnosti nisu proizvele. United Kingdom Interactive Entertainment (Ukie), tijelo koja predstavlja industriju igara i interaktivne zabave, primijetilo je kako bi na globalnim tržištima igara došlo do pritiska na programere igara u smislu usmjeravanja proizvodnje igara na najšire moguće tržište. To bi posebno podrazumijevalo da igre budu dostupne tržištu Sjeverne Amerike i u većem opsegu tržištima Dalekog istoka te da igre budu u skladu s njihovim kulturnim normama i očekivanjima. Time bi se vršio stalan pritisak na europske programere igara da ne naglašavaju europske kulturne elemente svojih igara kako bi ih mogli prodati globalnoj publici. Kao posljedica toga, programeri kulturno europskih igara teže bi pronašli privatni izvor financiranja. Ukie je stoga mišljenja da bi se potporama ispravio tržišni nedostatak. |
(17) |
Francuska se osvrnula na činjenicu da igre sve više prate „međunarodne stereotipe”. |
(18) |
S druge strane, TIGA je izvijestila da 54 % ostvarenog prometa neovisnih britanskih programera čini prodaja u Ujedinjenoj Kraljevini. To ukazuje na to da britanski kupci izrazito preferiraju vlastitu produkciju. Nadalje, prema tvrdnjama TIGA-e u razdoblju od 2008. do 2011. bilo je više otvaranja (216) nego zatvaranja (197) poduzeća u ovom sektoru. |
(19) |
U pogledu mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja među državama članicama, TIGA je priznala kako niži troškovi utječu na izbor lokacije poduzeća za proizvodnju videoigara, ali je smatrala da najveće narušavanje tržišnog natjecanja uzrokuju treće zemlje, primjerice Kanada, u kojoj industrija jača zahvaljujući javnoj potpori. Prema tvrdnjama TIGA-e, u razdoblju od 2008. do 2010. u Kanadi je zaposlenost u navedenom sektoru porasla za 33 %, dok je u istom razdoblju u Ujedinjenoj Kraljevini pala za 9 %. |
IV. PRIMJEDBE UJEDINJENE KRALJEVINE
1. Obveze u pogledu troškova po teritorijalnom načelu
(20) |
Nakon što je Komisija izrazila sumnju u prikladnost uvjeta u pogledu troškova po teritorijalnom načelu koji su sadržani u testu „iskorišteno ili potrošeno u Ujedinjenoj Kraljevini”, Ujedinjena Kraljevina obvezala se da će te sumnje otkloniti i izmijeniti predloženo zakonodavstvo na način da se izraz „iskorišteno ili potrošeno u Ujedinjenoj Kraljevini” zamijeni izrazom „iskorišteno ili potrošeno u Europskom gospodarskom prostoru (EGP)”, uz objašnjenje da su svi rashodi nastali na području EGP-a prihvatljivi za olakšice. Nadalje, pokušat će ograničiti iznos troškova podugovaranja koji su prihvatljivi za financiranje. Proizvođač kojemu se daje potpora može na podizvođače potrošiti najviše 1 milijun EUR prihvatljivih temeljnih rashoda po projektu, u skladu s poreznim olakšicama za videoigre u Francuskoj (6). Na taj bi se način osiguralo da osnovni dio razvoja igre obavlja sam korisnik potpore. |
(21) |
Ujedinjena Kraljevina smatra kako ovo ograničenje prihvatljivosti troškova podugovaranja ima mali učinak na trgovinu među državama članicama. Rasprave s predstavnicima ukupne industrije videoigara, uključujući male i velike programere, dovele su do zaključka da je razvoj videoigara, kao i u ostalim kreativnim sektorima, proces u kojem je suradnja iznimno zastupljena te se neke osnovne razvojne aktivnosti, primjerice programiranje, dizajniranje i temeljni umjetnički rad, uglavnom izvode na istoj lokaciji. |
2. Potreba za potporom
(22) |
U pogledu potrebe za potporom zbog nedovoljne produkcije kulturnih igara, Ujedinjena Kraljevina dostavila je dokaze kako je proizvodnja takvih igara u opadanju, u relativnom i apsolutnom smislu. Ujedinjena Kraljevina slaže se da je općenito sektor videoigara dinamičan i rastući. Međutim, u 2012. manje od 10 % igara koje su u Ujedinjenoj Kraljevini puštene u promet bilo je i proizvedeno u Ujedinjenoj Kraljevini, u odnosu na 16 % u 2008. Ujedinjena Kraljevina provela je i daljnju analizu igara puštenih u promet u toj zemlji u razdoblju od 2003. do 2012. Brojke ukazuju na konstantno opadanje broja kulturno britanskih igara, kao i drastičan pad u njihovu tržišnom udjelu s 9 % svih igara puštenih u promet u Ujedinjenoj Kraljevini (uključujući igre iz drugih zemalja) u 2003. na 4 % u 2006. te konstantnih 3 % u razdoblju od 2009. do 2012. Godine 2003. kulturni test prošlo bi 41 % igara programiranih u Ujedinjenoj Kraljevini, a u 2012. samo oko 25 %. |
(23) |
Ujedinjena Kraljevina slaže se kako je porast broja igara za pametne telefone omogućio uklanjanje određenih prepreka za ulazak malih programera na tržište videoigara. Brojke objavljene 2011. uistinu ukazuju na to kako je broj videoigara koje su razvila novoosnovana poduzeća prošle godine povećan. Imajući, međutim, u vidu sadržaj igara, anketa provedena putem programa za prototipne videoigre Sveučilišta Abertay pokazuje kako od 306 prijedloga mobilnih i internetskih igara koje su tijekom posljednje dvije godine Sveučilištu predstavila mala i mikro poduzeća iz cijele Ujedinjene Kraljevine, ogromna većina njih (255) nije sadržavala mjesto radnje, lik ili priču koja je povezana s Ujedinjenom Kraljevinom (7). |
(24) |
Navedeno se može objasniti činjenicom da kulturno relevantne igre mogu imati jednake produkcijske troškove kao i „globalne igre”, no i daleko manje tržište. Zato njihova proizvodnja uključuje viši ekonomski rizik. Stoga su videoigre s kulturno britanskim/europskim sadržajem manje ekonomski održive u odnosu na one s globaliziranim sadržajem. Međunarodni izdavači kao i domaći programeri teže će se odlučiti na rizik koji sa sobom nosi kulturno relevantan sadržaj te će radije stvarati sadržaj koji je po svojoj prirodi više generički i usmjeren na međunarodna tržišta. |
(25) |
Anketom koju su provele vlasti Ujedinjene Kraljevine utvrđeno je kako se britanski kulturni elementi u priči na kojoj se igra temelji umanjuju kako bi se na taj način osigurali međunarodni izdavački ugovori potrebni za financiranje njihova programiranja i tržišni opstanak programera. Gotovo tri četvrtine britanskih programera videoigara tvrdi kako se razvoj izvornog intelektualnog vlasništva usporio ili zaustavio u posljednjih pet godina. Anketom je utvrđeno kako je veliki broj programera morao izmijeniti kulturni sadržaj svojih igara kako bi zadovoljio komercijalne zahtjeve. Broj od 53 % ispitanika izjavio je kako su morali izmijeniti likove i mjesto radnje koji su izvorno bili britanski ili europski. |
(26) |
Imajući u vidu sve navedeno, ciljevi financijskih poticaja bili bi učiniti kulturne proizvode koji su vjerojatno ekonomski neisplativi komercijalno održivima te na taj način promicati proizvodnju novih kulturnih proizvoda koji se bez poreznih olakšica ne bi proizveli te pružiti potporu razvoju vještina u cilju održive produkcije kulturnih proizvoda relevantnih britanskih/europskih igara. |
3. Diskriminirajući kulturni test
(27) |
Naposljetku, u pogledu kulturnog testa kojim se osigurava da su programom obuhvaćene samo kulturne igre, Ujedinjena Kraljevina objasnila je kako prije svega porezne vlasti (Porezna i carinska uprava Ujedinjene Kraljevine) imaju posvećeni i specijalizirani „Odjel za kreativne industrije” koji će biti odgovoran za upravljanje zahtjevima za porezne olakšice za videoigre i njihovo praćenje. Taj odjel procjenjuje faktor rizika zahtjeva, a postupak uključuje i osiguravanje pridržavanja pravila prihvatljivosti. Postoji, dakle, jasan i utvrđen postupak za primjenu testa. |
(28) |
U pogledu elemenata testa s pomoću kojih se utvrđuje kulturna kvaliteta igre Ujedinjena Kraljevina objasnila je kako se većina bodova koji se mogu dobiti u predloženom kulturnom testu odnosi na sadržaj. Čak do 20 bodova od ukupno 31 boda odnosi se na kulturni sadržaj i doprinos igre. To uključuje elemente kao što su mjesto radnje, glavni likovi i tema priče na kojoj se igra zasniva, uporabu engleskog jezika i odraz britanske kulture i kulturnog nasljeđa. Samo 3 boda odnose se na lokaciju razvojne aktivnosti, a preostalih 8 bodova može se dobiti ako je relevantni kulturni sudionik, primjerice scenarist, skladatelj, dizajner, umjetnik ili programer, britanski državljanin ili tu ima stalno boravište odnosno državljanin neke od zemalja EGP-a ili u njoj ima stalno boravište. Provedeni test stoga je iznimno usmjeren na sadržaj, a ne mjesto aktivnosti. Navedeno usmjerenje na sadržaj dodatno je ojačano primjenom pravila najmanje količine kulturnog sadržaja – „pravilo zlatnih bodova”, kojim se osigurava da samo igre s dovoljnim brojem bodova za kulturni sadržaj prođu test. |
(29) |
To usmjerenje na sadržaj čini ograničenje općeg opsega olakšice. Ujedinjena Kraljevina napravila je analize igara puštenih u promet u toj zemlji u 2006., 2009. i 2012. primjenjujući retrospektivno kulturni test na sve igre proizvedene u Ujedinjenoj Kraljevini puštene u promet u navedenom razdoblju. Od 822 igre puštene u promet u Ujedinjenoj Kraljevini 2012., samo su 74 napravili britanski programeri, od kojih bi 25,7 % (19 igara) prošlo kulturni test, da je tada takav test postojao. Za 2006. i 2009. test je pokazao kako bi udio takvih igara u ukupnom broju svih igara programiranih u Ujedinjenoj Kraljevini bio oko 27 %, dok bi njihov udio u svim igrama puštenima u promet u Ujedinjenoj Kraljevini bio između 3 % i 4 %. |
(30) |
Ujedinjena Kraljevina smatra da je stopa prolaznosti od 25,7 % u granicama onoga što je Komisija prihvatila u slučaju poreznih poticaja za videoigre u Francuskoj (8). U toj je odluci Komisija zaključila kako je činjenica da je otprilike 30 % igara koje bivaju odabrane pokazatelj da je Francuska uvela kriterije kojima jamči da je sadržaj videoigara koje su prihvatljive za porezne olakšice uistinu kulturni. Jednako tako, Ujedinjena Kraljevina smatra kako je kulturni test dovoljno restriktivan i može osigurati da se potpora pruži kulturno britanskim videoigrama, odnosno videoigrama iz EGP-a. |
(31) |
Ujedinjena Kraljevina nadalje je pristala prijaviti taj program kao inicijalni pilot-program na četiri godine te će tijekom tog vremenskog razdoblja nadzirati olakšice i osigurati njegovu pravilnu uporabu. |
4. Natjecanje u subvencijama
(32) |
U pogledu zabrinutosti Komisije kako bi potpore mogle potaknuti natjecanje u subvencijama unutar Unije, što bi rezultiralo narušavanjem tržišnog natjecanja, Ujedinjena Kraljevina zaključila je kako bi natjecanje u subvencijama bilo očito u slučaju da veliki broj država članica uvede programe za povećanje konkurentnosti domaćeg sektora. Ujedinjena Kraljevina smatra kako to nije vjerojatno. Iako porezne olakšice mogu biti odlučujuće kod odluka o lokaciji poslovanja, potpore su uglavnom odgovor na porezne olakšice Kanade, Sjedinjenih Američkih Država i Južne Koreje. Trenutačno još jedino Francuska među državama članicama nudi porezne poticaje za proizvodnju kulturno relevantnih videoigara. |
(33) |
Nadalje, natjecanje u subvencijama bilo bi usmjereno isključivo na gospodarsko tržišno natjecanje bez ikakvih kulturnih ograničenja. Dvije zemlje ili više njih koje žele zaštititi proizvodnju određenih kulturnih proizvoda u skladu s dogovorenim kulturnim testom ne bi značile natjecanje u subvencijama. |
(34) |
Cilj je predloženih potpora zaštita produkcije kulturno britanskih/europskih videoigara i potporama bi se, kao takvima, omogućile olakšice samo za dio igara koje su programirane u Ujedinjenoj Kraljevini i Europi te bi se podržavao samo manji dio ukupnih rashoda za razvoj videoigre. Nakon rasprava s tim industrijskim sektorom, Ujedinjena Kraljevina procjenjuje kako će samo otprilike 10 % tih kulturno britanskih/europskih videoigara imati proračun veći od 5 milijuna GBP. Rashodi razvoja većine igara bit će namijenjeni znatno manjim projektima. |
V. OCJENA MJERE POTPORE
1. Razvrstavanje kao državna potpora
(35) |
U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
(36) |
Potporom za produkciju igara, na temelju odobrenja Carinske i porezne uprave Ujedinjene Kraljevine, putem poreznih olakšica daje se financijska povlastica poduzećima u sektoru produkcije igara na štetu proračuna Ministarstva financija. Stoga se dodjeljuje putem državnih sredstava i može se pripisati državi. Mjera je namijenjena smanjenju produkcijskih troškova poduzetnika korisnika te znači ekonomsku povlasticu za te poduzetnike. Ograničena je na poduzeća u sektoru videoigara i stoga je selektivna. Konačno, utječe na trgovinu i tržišno natjecanje među državama članicama jer se igre proizvode i u drugim državama članicama te se njima trguje na međunarodnom tržištu. Prema tome, znače državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. |
2. Spojivost potpore s unutarnjim tržištem
(37) |
U pogledu opće zakonitosti ovoga programa, Komisija primjećuje kako je Ujedinjena Kraljevina povukla klauzulu teritorijalnosti koju je Komisija smatrala problematičnom u pogledu slobode kretanja robe i slobode pružanja usluga na unutarnjem tržištu. Ujedinjena Kraljevina pristala je ograničiti iznos troškova podugovaranja prihvatljivih za potpore na iznos do 1 milijun GBP. |
(38) |
Komisija je mišljenja kako je ovo ograničenje prihvatljivo u ovom slučaju u mjeri u kojoj se u praksi, a uzimajući u obzir veličinu produkcijskih proračuna, ne čini vjerojatnim da će granica u iznosu od 1 milijuna GBP za rashode podugovaranja znatno ograničiti primjenu podugovaranja. Ujedinjena Kraljevina očekuje da će većina videoigara obuhvaćenih kulturnim testom imati produkcijski proračun manji od 1 milijuna GBP. Samo oko 10 % tih videoigara imalo bi proračun koji prelazi iznos od 5 milijuna GBP. Ovisno o izmjenama u produkcijskim proračunima za videoigre u Ujedinjenoj Kraljevini, Komisija zadržava pravo preispitivanja ove dopuštene granice pri ponovnoj prijavi ovih mjera potpore četiri godine nakon provedbe, a u skladu s obvezama na koje se obvezala Ujedinjena Kraljevina. |
(39) |
Ujedinjena Kraljevina namjerava opravdati potpore za razvoj igara kao potpore za promicanje kulture. U skladu s time, ocjena bi se trebala izvršiti na temelju članka 107. stavka 3. točke (d) Ugovora. Komisija nije razvila smjernice za primjenu potpore za igre. Međutim, u Komunikaciji o kinematografiji navodi se mogućnost dodjele potpora za igre. U stavku 24. te Komunikacije navedeno je kako će se o mjerama potpore za igre i dalje odlučivati ovisno o slučaju. Ako se može dokazati potreba za sustavom potpora usmjerenih na igre koje imaju kulturnu ili obrazovnu svrhu, Komisija primjenjuje kriterij za intenzitet potpora naveden u Komunikaciji o kinematografiji. |
(40) |
Komisija stoga mora ocijeniti spojivost mjere izravno na temelju članka 107. stavka 3. točke (d) Ugovora. Mora provjeriti služe li potpore uistinu promicanju kulture i utječu li na uvjete trgovanja i tržišnog natjecanja u Uniji u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu. To znači da mjera mora biti prikladan instrument za postizanje ovog cilja, a posebno dokazati da bez navedene potpore sudionici na tržištu ne bi imali dovoljno poticaja za proizvodnju željene vrste igara. U pogledu razmjernosti potpore, maksimalni intenziteti potpora utvrđeni Komunikacijom o kinematografiji mogu se primijeniti analogijom. Komisija je ocijenila kulturni cilj i potrebu potpore za određene videoigre u dvjema odlukama o potporama za igre u Francuskoj spomenutima u uvodnim izjavama 20. i 30. |
a) Promicanje kulture
(41) |
Kako bi bila u spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (d) Ugovora, svrha potpore za igre, kako ju je predložila Ujedinjena Kraljevina, mora biti promicanje kulture. Nakon izmjena u programu potpora i dodatnih dokaza koje je predočila Ujedinjena Kraljevina, Komisija smatra da će vlasti Ujedinjene Kraljevine primjenjivati uistinu selektivan kulturni test i time osigurati dodjelu potpora isključivo u svrhu promicanja kulture u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (d) Ugovora. |
(42) |
Prije svega, Komisija prima na znanje objašnjenja Ujedinjene Kraljevine u pogledu testa kojim se određuje kulturna kvaliteta igre (vidjeti uvodne izjave 27. do 29.) – većina bodova koji se mogu osvojiti u predloženom kulturnom testu povezani su s kulturnim sadržajem i doprinosom igre (čak do 20 bodova od ukupno 31). To je dodatno pojačano primjenom pravila najmanje količine kulturnog sadržaja – „pravilo zlatnih bodova”, kojim se osigurava da samo igre s dovoljnim brojem bodova za kulturni sadržaj prođu test. |
(43) |
Navedeno usmjerenje na sadržaj čini ograničenje općenitog opsega olakšice. Simulacijama kulturnog testa na temelju igara puštenih u promet prethodnih godina pokazalo se da bi 26 % do 27 % igara proizvedenih u Ujedinjenoj Kraljevini prošlo kulturni test. Takva stopa prolaznosti upućuje na to da se kriterijima testa osigurava da je sadržaj videoigara prihvatljivih za poreznu olakšicu uistinu kulturni te dokazuje da je test dovoljno restriktivan kako bi se omogućila dodjela potpora za videoigre koje su kulturno britanske/europske. Za usporedbu, Komisija je u svojoj odluci iz 2007. o poreznim poticajima za francuske videoigre (9) zaključila da je rezultat od otprilike 30 % igara koje su prihvatljive za poticaj pokazatelj da je test dovoljno selektivan. |
(44) |
Može se stoga reći kako su sumnje navedene u uvodnoj odluci otklonjene. Činjenicom da je odabrano samo otprilike 27 % igara potvrđuje se da cilj mjera nije samo industrijska potpora određenom sektoru nego je uistinu kulturni cilj. Mjera potpore stoga ispunjava istinski cilj promicanja kulture. |
b) Prikladnost, potreba i razmjernost mjere
(45) |
Na temelju članka 107. stavka 3. točke (d) Ugovora, porezne olakšice za videoigre trebale bi biti prikladan instrument za postizanje željenih ciljeva. Državne potpore u druge svrhe kojima cilj ne bi bio promicanje kulture vjerojatno bi bile više usmjerene na promicanje industrijskih ciljeva u predmetnom sektoru. Komisija se slaže da se poreznom olakšicom, s obzirom na to kako je osmišljena, u biti omogućava usmjeravanje javne potpore na igre kulturnog sadržaja te da je stoga prikladan instrument za postizanje željenog kulturnog cilja. |
(46) |
Uzimajući u obzir iznimno dinamičan razvoj i evoluciju tržišta igara, vlasti Ujedinjene Kraljevine predale su podatke kojima potkrepljuju činjenicu da su potpore potrebne kako bi se mogao proizvesti dostatan broj igara te da bi bez potpore za kulturne igre njihova proizvodnja i tržišni udio bili u znatnom opadanju. Brojke ukazuju na stalan pad u broju kulturno britanskih igara i nagli pad u njihovu tržišnom udjelu s 9 % svih igara puštenih u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u 2003. na 4 % u 2006., dok je u razdoblju od 2009. do 2012. taj broj bio stalan u iznosu od 3 %. |
(47) |
Troškovi produkcije kulturno relevantnih igara mogu biti jednaki produkcijskim troškovima globalnih igara, no kulturne igre imaju daleko manje tržište. Proizvodnja kulturnih igara stoga uključuje viši ekonomski rizik. Stoga su videoigre s kulturno britanskim/europskim sadržajem manje ekonomski održive u odnosu na globalizirani sadržaj. Tržište, dakle, vrši stalan pritisak na europske programere igara da ne naglašavaju europske kulturne elemente svojih igara kako bi ih mogli prodati globalnoj publici. Programeri kulturno europskih igara teže pronalaze privatne izvore financiranja. |
(48) |
Predloženom poreznom olakšicom trebala bi se promicati produkcija videoigara kulturnog sadržaja umjesto igara koje služe isključivo u zabavne svrhe, na način da se njime umanjuju produkcijski troškovi kulturnih igara. Može se, dakle, zaključiti da bi se mjerom vjerojatno omogućili dostatni poticaji u odnosu na njezin cilj. |
(49) |
Nadalje, mjera potpore razmjerna je s obzirom da se njome ograničava intenzitet potpore na 25 % produkcijskih troškova uistinu nastalih proizvodnjom igara koje su prihvatljive za potporu. To je niže od intenziteta potpora od 50 % koji je dopušten za audiovizualnu produkciju u skladu sa stavkom 52. podstavkom 1. Komunikacije o kinematografiji koja se analogijom primjenjuje u pogledu dopuštenih iznosa potpora. |
(50) |
Konačno, kako se ne bi poremetili uvjeti trgovanja i tržišnog natjecanja u Uniji u opsegu koji bi bio protivan zajedničkim interesima, narušavanje tržišnog natjecanja i učinci na trgovinu koji bi proizašli iz uvođenja mjere trebali bi se kompenzirati njihovim pozitivnim učincima. |
(51) |
Prema brojkama koje su dostavili Ujedinjena Kraljevina i predstavnici sektora, u 2012. manje od 10 % igara puštenih u promet u Ujedinjenoj Kraljevini bilo je i programirano u Ujedinjenoj Kraljevini. Tržišni udjeli igara prihvatljivih za dodjelu potpora, a koje su objavljene u Ujedinjenoj Kraljevini, relativno je malen (4 % – 5 %). Isto tako zastupljenost igara prihvatljivih za dodjelu potpora u broju svih videoigara proizvedenih u Ujedinjenoj Kraljevini također je relativno slaba, oko 27 %. |
(52) |
Nadalje, nije se javila nijedna treća strana koja bi potencijalno osjetila eventualne negativne posljedice primjene mjera potpore. Naprotiv, udruženja proizvođača videoigara koja su dostavila svoje primjedbe nakon pokretanja postupka, TIGA i EGDF, naglasila su slab utjecaj mjera potpore na njihove nacionalne industrije i općeniti utjecaj u kontekstu tržišnog natjecanja, imajući u vidu ponajprije Sjevernu Ameriku i Daleki istok. Stoga natjecanje u subvencijama među državama članicama nije vjerojatno. |
(53) |
U svakom je slučaju korisno što je Ujedinjena Kraljevina ograničila trajanje program potpora na vremensko razdoblje od četiri godine kako bi omogućila procjenu primjene i ponovnu ocjenu kriterija u kontekstu zbivanja na tržištu. |
(54) |
Komisija stoga smatra kako su riješeni svi problemi navedeni u uvodnoj odluci. Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj mjera potpore na trgovinu među državama članicama sad su ograničeni tako da nisu protivni zajedničkom interesu. |
VI. ZAKLJUČAK
(55) |
Komisija je stoga mišljenja da potpora ne utječe na prekomjerno jačanje tržišne moći poduzeća korisnika niti je smetnja dinamičnim poticajima tržišnim subjektima, upravo suprotno, utjecat će na povećanje raznolikosti ponude na tržištu. Na temelju navedenog može se stoga zaključiti da su narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu koji proizlaze iz uvođenja mjere vrlo ograničeni te je ukupna ocjena mjere pozitivna. U skladu s time, porezna olakšica za kreiranje videoigara spojiva je s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (d) Ugovora, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Mjera državne potpore za videoigre koje Ujedinjena Kraljevina planira provesti putem izmjene Zakona o porezu na dobit iz 2009. spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
U skladu s navedenim, odobrava se mjera potpore.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.
Sastavljeno u Bruxellesu 27. ožujka 2014.
Za Komisiju
Joaquín ALMUNIA
Potpredsjednik
(1) Odluka Komisije u predmetu SA.36139 – Porezne olakšice za videoigre u Ujedinjenoj Kraljevini (SL C 152, 30.5.2013., str. 24.).
(2) Vidjeti bilješku 1.
(3) Odluka Komisije od 22. studenoga 2006. u predmetu br. N 461/05 – Porezni poticaji za film u Ujedinjenoj Kraljevini (SL C 9, 13.1.2007., str. 1.).
(4) Odluka Komisije od 27. siječnja 2011. u predmetu br. SA.33234 – Produljenje poreznih poticaja za film u Ujedinjenoj Kraljevini (SL C 142, 22.5.2012., str. 1.).
(5) Komunikacija komisije o državnoj potpori za filmove i ostala audiovizualna djela (SL C 332, 15.11.2013., str. 1.). To je bio slučaj i u Komunikaciji Komisije Vijeću, Europskom parlamentu, Gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o određenim pravnim aspektima u vezi s kinematografskim i ostalim audiovizualnim djelima (SL C 43, 16.2.2002., str. 6.), koja se primjenjivala kada je pokrenut postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora.
(6) Odluka Komisije od 25. travnja 2012. u predmetu br. SA.33943 – Prolongation du régime d’aide C 47/06 – Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo (SL C 230, 1.8.2012., str. 3.).
(7) Sveučilište je navedene podatke prikupilo u sklopu programa za prototipne videoigre, kojime se nastoji pomoći malim poduzećima u pretvaranju igara u radne prototipove.
(8) Odluka Komisije 2008/354/EZ od 11. prosinca 2007. o državnoj potpori C 47/06 (ex N 648/05) – porezna olakšica za kreiranje videoigara koju je uvela Francuska (SL L 118, 6.5.2008., str. 16.).
(9) Vidjeti bilješku 8.
7.11.2014 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 323/9 |
ODLUKA KOMISIJE
od 25. lipnja 2014.
o državnoj potpori br. SA.20949 (C 23/06) – Poljska – Technologie Buczek
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4099)
(Vjerodostojan je samo tekst na poljskom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
(2014/765/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
budući da:
1. POSTUPAK
(1) |
Dopisom od 7. lipnja 2006. Komisija je obavijestila Poljsku o svojoj odluci o pokretanju službenog istražnog postupka u skladu s člankom 88. stavkom 2. Ugovora o EZ-u u pogledu prethodno navedenog predmeta državne potpore. |
(2) |
Komisija je u Odluci 2008/344/EZ (1) („Odluka”) od 23. listopada 2007. zaključila da državna potpora koju je primio proizvođač čelika Technologie Buczek Group („grupa TB”) nije bila u skladu sa zajedničkim tržištem i naložila Poljskoj da je povrati od sastavnih subjekata grupe TB, odnosno matičnog društva Technologie Buczek S.A. („TB”) i njegovih društava kćeri Huta Buczek sp. z o.o. („HB”) i Buczek Automotive sp. z o.o. („BA”), razmjerno stvarno ostvarenoj koristi. |
(3) |
Dana 8. siječnja 2008. BA je od Općeg suda zatražio djelomično poništenje odluke. TB i HB podnijeli su odvojene zahtjeve koje su međutim kasnije povukli. |
(4) |
Odlukom od 17. svibnja 2011. (2) Opći sud poništio je Odluku u pogledu društva BA (vidjeti detaljni opis u uvodnoj izjavi 7. u nastavku). Sud je 21. ožujka 2013. odbio žalbu koju je Komisija podnijela protiv presude Općeg suda (3). |
(5) |
Zbog poništenja Odluke u pogledu društva BA službeni istražni postupak C23/06 nije zaključen, a Komisija je morala ponovno pokrenuti taj postupak od točke u kojoj je došlo do nezakonitosti. |
(6) |
Komisija je 22. travnja 2013., 12. lipnja 2013. i 27. studenoga 2013. zatražila informacije od Poljske koja je odgovorila 8. svibnja 2013., 26. srpnja 2013. i 10. veljače 2014. |
2. PROCJENA
(7) |
Sud je poništio:
|
(8) |
S obzirom na to da se članak 1. Odluke odnosi na grupu TB u cijelosti, dok se ostali poništeni članci odnose samo na BA, Komisija smatra potrebnim prvo podsjetiti do koje mjere poništenje Odluke utječe na druge članove grupe TB, odnosno na TB i HB. |
(9) |
Komisija podsjeća na presudu u predmetu T-227/95 (AssiDomän Kraft Products i drugi protiv Komisije [1997.] ECR II-01185, točke 59. i 60.) u kojoj je Sud utvrdio da, ako adresat [Odluke Komisije] odluči podnijeti tužbu za poništenje, sud Zajednice raspolaže samo elementima Odluke koji se odnose na adresata. S druge strane elementi Odluke koji se odnose na druge adresate i koji nisu dovedeni u pitanje nisu uključeni u predmet spora koji Sud mora riješiti. U tužbi za poništenje Sud može donijeti presudu samo u pogledu predmeta spora na koji se pozivaju stranke. Odluka se može poništiti samo u pogledu adresata u čiju je korist Sud presudio. |
(10) |
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 3., TB i HB povukli su svoje tužbe koje su podnijeli Općem sudu i stoga je spram njih Odluka postala konačna, uključujući obvezu Poljske da povrati nezakonitu potporu. Poljska nadležna tijela potvrdila su da je TB povratio 13 963 560,74 PLN što odgovara punom iznosu potpore koju je potrebno povratiti od društva TB i dijelu potpore koju je potrebno povratiti od društva HB. HB je proglašen insolventnim i sva su nadležna tijela javne vlasti unijela svoje tražbine u stečajnu masu. Postupak likvidacije je u tijeku. Poljska nadležna tijela potvrdila su da nakon poništenja Odluke potpora koju je povratio TB nije istome vraćena, a tražbine u pogledu društva HB nisu uklonjene iz stečajne mase. |
(11) |
Iz tih razloga, službeni istražni postupak ostaje otvoren samo u pogledu društva BA. |
(12) |
Komisija bilježi informaciju dobivenu od Poljske prema kojoj je 28. rujna 2012. proglašen stečaj društva BA te je ono 16. studenoga 2012. uklonjeno iz registra trgovačkih društava. |
(13) |
Poljska je obavijestila Komisiju da je imovina društva BA koja je sačinjavala stečajnu masu prodana pojedinačno (ne kao poduzeće ili samostalni dio poduzeća) u postupcima javnog nadmetanja kojima se osiguralo postizanje tržišnih cijena. Zaposlenici društva BA, njegovi dobavljači i kupci nisu preneseni na subjekte koji su stekli društvo na način koji bi mogao ukazati na ekonomski kontinuitet društva BA. |
(14) |
Poljska je isto tako obavijestila Komisiju da je tijekom stečajnog postupka stečajni upravitelj likvidirao cijelu imovinu društva BA. Nakon zaključenja postupka nije preostalo imovine društva BA koju bi mogla steći druga društva. |
(15) |
Na temelju tih elemenata Komisija zaključuje da ne postoji društvo koje bi se moglo smatrati ekonomskim sljednikom društva BA. |
(16) |
Zato je u ovom predmetu službeni istražni postupak postao bespredmetan jer, i da je potpora proglašena nesukladnom s unutarnjim tržištem, ne bi bilo načina da se povrati predmetna potpora, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Službeni istražni postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije pokrenut 7. lipnja 2006. koji je ostao otvoren u pogledu društva Buczek Automotive sp. z o.o. nakon presude Općeg suda u predmetu T-1/08 od 17. svibnja 2011. kako je potvrđeno presudom Suda u predmetu C-405/11P od 21. ožujka 2013. ovime se zaključuje jer je nakon likvidacije društva Buczek Automotive sp. z o.o. postupak postao bespredmetan.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Republici Poljskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2014.
Za Komisiju
Joaquín ALMUNIA
Potpredsjednik
(1) SL L 116, 30.4.2008., str. 26.
(2) Predmet T-1/08, Buczek Automotive sp. z o.o. protiv Komisije, ECLI:EU: T:2011:216.
(3) Predmet C-405/11 P Komisija protiv Buczek Automotive sp. z o.o., ECLI:EU:C:2013:186.
(4) Člankom 3. stavkom 1. Odluke Poljskoj se nalaže da povrati potporu iz članka 1. na sljedeći način: 13 578 115 PLN od društva HB i 7 183 528 PLN od društva BA. Člankom 3. stavkom 3. Odluke Poljskoj se nalaže da povrati i kamate na te iznose.
7.11.2014 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 323/12 |
ODLUKA KOMISIJE
od 9. srpnja 2014.
o programu državnih potpora SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004)
koji primjenjuje Španjolska o oslobođenju od trošarine za biogoriva
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4530)
(Vjerodostojan je samo tekst na španjolskom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
(2014/766/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon što se od zainteresiranih strana zatražilo da podnesu primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
budući da:
I. POSTUPAK
(1) |
Od 2006. Glavna uprava za tržišno natjecanje svake godine provodi ex-post kontrolu na uzorku mjera potpore koje provode države članice. Španjolski program oslobođenja od trošarine za biogoriva (broj predmeta NN 61/2004) Komisija je odobrila u Odluci C(2006) 2293 od 6. lipnja 2006. (dalje u tekstu „Odluka Komisije”). Taj program obuhvaćen je kontrolom za 2009./2010. (s referentnim brojem MX 17/2009), u okviru koje je Komisija ispitala provedbu uzorka programa koje su 2009. provodile države članice. |
(2) |
Komisija je taj program odlučila ponovno uključiti u kontrolu za 2011./2012., u okviru koje je Komisija ispitala provedbu uzorka programa koje su u razdoblju 2009.–2010. provodile države članice. |
(3) |
U svjetlu informacija koje je Španjolska dostavila tijekom te kontrole, Komisija je imala dvojbe u pogledu pravilne provedbe programa od strane španjolskih tijela vlasti. Stoga je odlučila pokrenuti postupak predviđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFUE). Komisija je o svojoj odluci Španjolsku obavijestila dopisom od 17. srpnja 2013. |
(4) |
Španjolska je dostavila svoje primjedbe 20. rujna 2013. |
(5) |
Odluka Komisije o pokretanju službene istrage objavljena je u Službenom listu Europske unije7. veljače 2014. (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe. |
(6) |
Komisija je zaprimila primjedbe odsjeka za biogoriva Španjolskog udruženja proizvođača obnovljive energije (Asociación Española de Productores de Energías Renovables – APPA Biocarburantes) 5. ožujka 2014. Proslijedila ih je Španjolskoj kako bi joj omogućila da iznese svoje primjedbe. Dana 6. svibnja 2014. španjolska tijela vlasti navela su da se ne žele očitovati o primjedbama trećih strana. |
II. DETALJAN OPIS MJERE
(7) |
Program NN 61/2004 oslobođenja od trošarine za biogoriva sastoji se od primjene nulte stope španjolskog poreza na ugljikovodike. Primjenjuje se na etilni alkohol dobiven iz proizvoda poljoprivrednog ili biljnog podrijetla (bioetanol) koji u kombiniranoj nomenklaturi ima oznaku KN 2207 20, metilni alkohol dobiven iz proizvoda poljoprivrednog ili biljnog podrijetla (bioetanol) koji u kombiniranoj nomenklaturi ima oznaku KN 2905 11 00 i na proizvode s oznakama KN 1507, 1508, 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515 i 1518. |
(8) |
Nulta stopa poreza primjenjuje se na te proizvode neovisno o tome upotrebljavaju li se neprerađeni ili nakon kemijske prerade. Kada se biogorivo miješa s drugim tipom goriva, smanjena stopa poreza primjenjivala se isključivo na biogorivo u toj smjesi. Za potrebe trošarine smanjena stopa poreza primjenjivala se na sva biogoriva, neovisno o njihovu geografskom podrijetlu. |
(9) |
Komisija je program odobrila 6. lipnja 2006., a završen je 31. prosinca 2012. (3). |
(10) |
Analizom informacija koje su tijekom kontrole dostavila španjolska tijela vlasti, pojavile su se dvojbe u pogledu sukladnosti provedbe programa s Odlukom Komisije u 2009. i 2010. Postojale su i dvojbe povezane s mogućnosti da je Španjolska dodijelila pretjeranu naknadu korisnicima u 2010. Komisija je svoju zadršku izrazila u uvodnim izjavama 13. do 29. odluke od 17. srpnja 2013. |
(11) |
Komisija je od Španjolske zatražila:
|
III. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA
(12) |
Dana 5. ožujka 2014. Komisija je zaprimila primjedbe udruženja APPA Biocarburantes, koje su bile vrlo slične primjedbama španjolskih tijela vlasti (vidjeti odjeljak IV.). To udruženje navodilo je da se program ispravno provodio. |
(13) |
Kada se usporede troškovi biogoriva s cijenom (prije oporezivanja) fosilnih goriva na benzinskoj postaji, čini se da su za bioetanol, kao i biodizel, naknade bile preniske u cijelom tom razdoblju, osim bioetanola u 2010. i biodizela u 2012. Prema mišljenju udruženja APPA Biocarburantes ta je metodologija pogrešna jer cijena (prije oporezivanja) fosilnih goriva na benzinskoj postaji uključuje sve troškove prijevoza i distribucije goriva do krajnjeg potrošača, dok ti logistički troškovi nisu uključeni u trošak biogoriva u navedenoj usporednoj analizi. Prema mišljenju spomenutog udruženja bilo bi primjerenije usporediti troškove proizvodnje biogoriva s međunarodnim kretanjima cijena fosilnih goriva. Primjenom te metodologije očigledno je da je u razdoblju trajanja programa naknada za biogoriva bila preniska i nema slučajeva pretjerane naknade. |
(14) |
Konačno, udruženje APPA Biocarburantes tvrdi da, čak i ako se uspoređuju troškovi biogoriva s cijenom (prije oporezivanja) fosilnih goriva na benzinskoj postaji, jedine dvije situacije u kojima je bila moguća pretjerana naknada bile su isključivo privremene i nastale su kao posljedica samih osobina programa fiskalnih potpora za biogoriva (apsolutni iznosi utvrđeni ex-ante i ocjenjivanje provedeno ex-post) i velike nestabilnosti cijena poljoprivrednih sirovina, što je glavna sastavnica troškova proizvodnje biogoriva. Program nije bilo potrebno prilagoditi jer nisu zabilježeni pokazatelji moguće pretjerane naknade za bioetanol u narednim godinama (2011. i 2012.), a moguća pretjerana naknada za biodizel zabilježena je u posljednjoj godini 2012. Osim toga, kasnije prilagodbe nisu bile moguće jer je program završen. |
IV. PRIMJEDBE ŠPANJOLSKE
(15) |
Španjolska tijela vlasti dostavila su svoje primjedbe 20. rujna 2013. Dana 6. svibnja 2014. navela su da se ne žele očitovati o primjedbama trećih strana koje su im proslijeđene. |
(16) |
U dopisu od 20. rujna 2013. španjolska tijela vlasti dostavila su informacije o troškovima proizvodnje bioetanola i biodizela te podatke o cijenama fosilnih goriva u razdoblju 2004.–2012. Dostavila su i usporedne tablice troškova biogoriva i cijene (prije oporezivanja) fosilnih goriva na benzinskoj postaji. Te tablice prikazane su u Prilogu. |
(17) |
Podatci i analiza koji su u tim tablicama predstavljeni temelje se na sljedećem:
|
(18) |
Na temelju primjenjivih podataka, Španjolska je navela da se u razdoblju 2004.–2012. bilježi akumulirana preniska naknada za obje vrste biogoriva (455,96 EUR/1 000 l za biodizel i 897,22 EUR/1 000 l za bioetanol). Ako se svaka godina analizira odvojeno, bilježi se preniska naknada tijekom svih godina, osim za bioetanol u 2010. i biodizel u 2012. |
(19) |
U pogledu bioetanola, Španjolska je objasnila da je očigledna pretjerana naknada zabilježana u 2010. bila posljedica trenutačnog pada cijena sirovina, posebice poljoprivrednih sirovina, u razdoblju od siječnja do lipnja 2010. Stoga je bilo riječ o trenutačnoj situaciji, izmjenjivoj i nepredvidivoj, koja je, osim toga, automatski ispravljena rastom cijena sirovina sljedeće godine. Stoga nije bilo razloga da španjolska tijela vlasti poduzmu mjere. Španjolska je dostavila detaljne informacije o kretanjima cijena sirovina te graf s prikazom kretanja indeksa cijena šećera i žitarica (osnovica 2002.–2004. = 100). Kretanja cijene sirovina u razdoblju 2009.–2011. (6) ![]() |
(20) |
Španjolska je objasnila da se u slučaju biodizela čini da je zabilježena pretjerana naknada u 2012., ali da je program završen 31. prosinca te godine. |
(21) |
Španjolska je tvrdila da je cijena kojom se u toj metodologiji koristilo kao referentnom točkom za zamjenska fosilna goriva – cijena (prije oporezivanja) na benzinskoj postaji – najrigoroznija među raspoloživim mogućnostima te da bi prikladnija bila usporedba s iznosom koji je bliži cijeni tih proizvoda na svjetskom tržištu. Španjolska tijela vlasti dostavila su i tablice u kojima se uspoređuju troškovi biogoriva s cijenom fosilnih goriva na svjetskom tržištu te su naglasila da se u tom slučaju pretjerana naknada za biodizel uopće ne bilježi niti u jednoj razmatranoj godini, dok je moguća pretjerana naknada za bioetanol neznatna – 2 EUR/1 000 l, u usporedbi s 142,13 EUR/1 000 l ako se kao referentnom točkom koristi cijenom (prije oporezivanja) fosilnih goriva na benzinskoj postaji. U usporedbi s prethodnom metodologijom, akumulirana preniska naknada bila bi višestruko veća. |
(22) |
Španjolska tijela vlasti objasnila su da su izvijestila o svim poduzećima koja proizvode, prerađuju, drže, primaju ili otpremaju trošarinsku robu u skladu s Direktivom Vijeća 2008/118/EZ (7). |
(23) |
Prema definiciji iz članka 4. stavka 1. te Direktive ovlašteni držatelj trošarinskog skladišta znači fizička ili pravna osoba ovlaštena od nadležnih tijela države članice da pri obavljanju svojih poslovnih djelatnosti proizvodi, prerađuje, drži, prima ili otprema trošarinsku robu unutar sustava odgode plaćanja trošarine u trošarinskom skladištu. Prema članku 8. te Direktive, ovlašteni držatelj trošarinskog skladišta obveznik je plaćanja trošarine za koju je bila nastupila obveza obračuna. |
(24) |
Španjolska tijela vlasti objasnila su zašto su dostavila fiskalne podatke samo o jednom od dva poduzeća koja su potpisala ugovor o proizvodnji, djelujući u okviru podugovora, metilnih estera masnih kiselina (FAME) iz soje i palme. Kako se u tom ugovoru upućuje na trošarinsku robu u pogledu posjedovanja, kretanja i praćenja takvih proizvoda, on je uređen Direktivom 2008/118/EZ. Španjolska tijela vlasti navode da vlasnik proizvoda nije obuhvaćen definicijom ovlaštenog držatelja trošarinskog skladišta u smislu članka 4. stavka 1. navedene Direktive. |
V. OCJENA MJERE
(25) |
Komisija je prethodno u svojoj odluci u predmetu NN 61/2004 već donijela zaključak da predmetna mjera podrazumijeva državnu potporu u smislu članka 107. UFEU-a. Komisija je taj program državnih potpora ocijenila u skladu sa smjernicama Zajednice iz 2001. o državnim potporama u korist zaštite okoliša (8) i zaključila da je spojiv s unutarnjim tržištem. |
(26) |
Sada su španjolska tijela vlasti Glavnoj upravi za tržišno natjecanje dostavila detaljne informacije, uključujući relevantne podatke o troškovima proizvodnje bioetanola i biodizela tijekom čitavog razdoblja trajanja programa. Kada se uspoređuju troškovi proizvodnje biogoriva s cijenom (prije oporezivanja) fosilnih goriva na benzinskoj postaji, prikazani u dvjema tablicama u Prilogu ovoj Odluci, bilježe se dvije situacije pretjerane naknade: za bioetanol u 2010. i biodizel u 2012. |
(27) |
U pogledu alternativne metodologije koju predlaže Španjolska, a u kojoj se upućuje na cijene fosilnih goriva na svjetskom tržištu, Komisija navodi da je ta metodologija drukčija od one koju je Španjolska predložila, a Komisija primijenila za ocjenu mjere NN 61/2004. Kako Komisija provjerava je li Španjolska ispravno provodila program državnih potpora u skladu s Odlukom kojom je odobren u predmetu NN 61/2004, alternativna metodologija ne može se prihvatiti. |
(28) |
Unatoč tomu, Komisija navodi da nema naznake kretanja u smislu trajne pretjerane naknade. Isto tako, kada se državne potpore razmatraju tijekom čitavog razdoblja trajanja programa, nema niti naznaka pretjerane naknade općenito. Komisija prima na znanje objašnjenja koja je Španjolska dostavila (vidjeti uvodne izjave 18., 19., 20. i 22.). |
(29) |
U slučaju bioetanola Komisija smatra da nije bilo potrebno uvesti prilagodbe kako bi se riješila pretjerana naknada. U tom slučaju Španjolska je dokazala da je pretjerana naknada riješena, prvenstveno zahvaljujući znatnom rastu cijena sirovina od lipnja 2010. Zapravo, u 2011. i 2012. nije uopće zabilježena pretjerana naknada za bioetanol. |
(30) |
U pogledu biodizela Komisija navodi da se bilježi neznatna pretjerana naknada od 41,85 EUR/1 000 l u 2012. Ta pretjerana naknada zabilježena je, a da niti mjera niti posebice razina državne potpore nisu promijenjeni. Tu situaciju izazvali su vanjski faktori, konkretno veliki rast cijena fosilnog dizela u Španjolskoj. Komisija navodi da je cijena dizela u 2012. bila za 8 % veća nego u 2011., za 36 % veća nego u 2010. i za 71 % veća nego u 2009. Za usporedbu troškovi proizvodnje biodizela bili su u 2012. na istoj razini kao u 2011., za 16 % veći nego u 2010. i za 25 % veći nego u 2009. Komisija navodi da je program završen u 2012. te stoga nije bilo moguće prilagoditi oslobođenje od trošarine u cilju izbjegavanja buduće pretjerane naknade, a u skladu s uvodnom izjavom 19. Odluke Komisije u predmetu NN 61/2004. S druge strane, Komisija navodi da u 2013. i kasnije nisu dodijeljene nikakve potpore na temelju programa. Konačno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 28., tijekom čitavog razdoblja trajanja programa uopće se ne bilježi pretjerana naknada, čak i ako se uzmu u obzir podatci iz 2012. To se stoga može smatrati pokazateljem da Španjolska može primijeniti metodologiju izračuna ex-ante predviđenu programom. |
(31) |
Nakon što je uzela u obzir dodatne informacije koje je Španjolska dostavila, Komisija smatra da Španjolska nije prekršila svoje obveze, kako su navedene u uvodnoj izjavi 19. Odluke Komisije u predmetu NN 61/2004. |
(32) |
Na temelju objašnjenja koje je Španjolska dostavila o primjeni Direktive 2008/118/EZ, Komisija smatra da su španjolska tijela vlasti izvijestila o svim relevantnim poduzećima. |
VI. ZAKLJUČAK
(33) |
Komisija utvrđuje da je Španjolska ispravno provodila program državnih potpora NN 61/2004 u skladu s Odlukom Komisije kojom je odobren, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Program državnih potpora NN 61/2004 koji je provodila Španjolska spojiv je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i ispravno se provodio u skladu s Odlukom Komisije NN 61/2004.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Kraljevini Španjolskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.
Za Komisiju
Joaquín ALMUNIA
Potpredsjednik
(1) SL C 37, 7.2.2014., str. 44.
(2) Vidjeti bilješku 1.
(3) SL C 219, 12.9.2006., str. 3.
(4) Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).
(5) U slučaju bioetanola, predmetni iznos povećao se na 371,69 EUR/1 000 l u razdoblju 2004.–2009. i na 400,69 EUR/1 000 l u razdoblju 2009.–2012. Kada je riječ o biodizelu, primjenjive stope iznosile su 269,89 EUR/1 000 l u razdoblju 2004.–2006., 278 EUR/1 000 l u razdoblju 2007.–2009. i 307 EUR/1 000 l u razdoblju 2009.–2012.
(6) Indeks cijena šećera počinje u donjem desnom dijelu, dok indeks cijena žitarica počinje u gornjem desnom dijelu.
(7) Direktiva Vijeća 2008/118/EZ od 16. prosinca 2008. o općim aranžmanima za trošarine i o stavljanju izvan snage Direktive 92/12/EEZ (SL L 9, 14.1.2009., str. 12.).
(8) SL C 37, 3.2.2001., str. 3.
PRILOG
Tablica 1.
Troškovi proizvodnje bioetanola u Španjolskoj
Troškovi proizvodnje bioetanola u Španjolskoj |
|||||||||||||
u EUR/1 000 l |
2004. |
2005. |
2006. |
2007. |
2008. |
2009. |
2010. |
2011. |
2012. |
||||
Sirovine |
(+) |
[…] (*) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Radna snaga |
(+) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Amortizacija |
(+) |
||||||||||||
Promjenjivi i financijski troškovi |
(+) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Prijevoz i distribucija |
(+) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Prihodi od nusproizvoda |
(–) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Izravne potpore |
(–) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Ukupni troškovi proizvodnje |
|
603 |
692 |
672 |
582 |
602 |
581 |
510 |
688 |
763 |
|||
Marža proizvodnje (5 %) |
(+) |
30 |
35 |
34 |
29 |
30 |
29 |
26 |
34 |
38 |
|||
Faktor prilagodbe za razliku u energetskom sadržaju |
(+) |
329 |
378 |
367 |
318 |
329 |
317 |
278 |
376 |
417 |
|||
Ukupni troškovi bioetanola (prije oporezivanja) |
(B) |
962 |
1 104 |
1 073 |
929 |
961 |
927 |
814 |
1 098 |
1 218 |
|||
Troškovi za 95-oktanski benzin (prije oporezivanja) |
(P) |
351,8 |
427,0 |
483,3 |
497,0 |
560,8 |
436,7 |
555,4 |
674,6 |
741,0 |
|||
Gornja granice naknade |
(M) = (B) – (P) |
610,6 |
677,4 |
589,2 |
431,9 |
400,0 |
490,6 |
258,6 |
423,4 |
476,7 |
|||
Trošarina na ugljikovodike (IEH) |
(IEH) |
371,7 |
371,7 |
371,7 |
371,7 |
371,7 |
371,7 |
400,7 |
400,7 |
400,7 |
400,7 |
||
Preniska naknada (I) |
(I) = (M) – (IEH) |
238,90 |
305,74 |
217,52 |
60,18 |
28,30 |
118,89 |
89,89 |
– 142,13 |
22,76 |
76,06 |
||
|
Tablica 2.
Troškovi proizvodnje biodizela u Španjolskoj
Troškovi proizvodnje biodizela u Španjolskoj |
|||||||||||||
u EUR/1 000 l |
2004. |
2005. |
2006. |
2007. |
2008. |
2009. |
2010. |
2011. |
2012. |
||||
Sirovine |
(+) |
[…] (**) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Radna snaga |
(+) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Amortizacija |
(+) |
||||||||||||
Promjenjivi i financijski troškovi |
(+) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Prijevoz i distribucija |
(+) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Prihodi od nusproizvoda |
(–) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Izravne potpore |
(–) |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
|||
Ukupni troškovi proizvodnje |
|
553 |
744 |
710 |
762 |
992 |
733 |
791 |
917 |
918 |
|||
Marža proizvodnje (5 %) |
(+) |
28 |
37 |
36 |
38 |
50 |
37 |
40 |
46 |
46 |
|||
Faktor prilagodbe za razliku u energetskom sadržaju |
(+) |
52 |
70 |
67 |
72 |
94 |
69 |
75 |
87 |
87 |
|||
Ukupni troškovi biodizela (prije oporezivanja) |
(B) |
633 |
852 |
813 |
872 |
1 135 |
839 |
905 |
1 050 |
1 051 |
|||
Troškovi dizelskog goriva A (prije oporezivanja) |
(P) |
355,0 |
476,0 |
521,7 |
524,9 |
672,8 |
459,0 |
576,5 |
727,9 |
785,5 |
|||
Gornja granice naknade |
(M) = (B) – (P) |
277,9 |
375,5 |
290,9 |
347,2 |
462,5 |
379,9 |
379,9 |
328,8 |
321,6 |
265,2 |
||
Trošarina na ugljikovodike |
(IEH) |
269,86 |
269,86 |
269,86 |
278 |
278 |
278 |
307 |
307 |
307 |
307 |
||
Preniska naknada (I) |
(I) = (M) – (IEH) |
8,05 |
105,65 |
21,04 |
69,21 |
184,54 |
101,92 |
72,92 |
21,80 |
14,61 |
–41,85 |
||
|
(*) Poslovna tajna
(**) Poslovna tajna
7.11.2014 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 323/19 |
ODLUKA KOMISIJE
od 23. srpnja 2013.
o državnoj potpori SA.35062 (13/N-2) koju je proveo Portugal za Caixa Geral de Depósitos
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 4801)
(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
(2014/767/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon pozivanja država članica i drugih zainteresiranih strana da na temelju navedenih odredaba dostave svoje primjedbe (1),
budući da:
1. POSTUPAK
(1) |
Portugalska Republika („Portugal”) je 28. lipnja 2012. obavijestila banku Caixa Geral de Depósitos, S.A („CGD” ili „banka”) o mjerama dokapitalizacije. |
(2) |
Komisija je 18. srpnja 2012. donijela odluku u predmetu SA.35062 (12/NN) („Odluka o sanaciji”) (2) kojom se odobrava dokapitalizacija CGD-a provedena 29. lipnja 2012. kao potpora za sanaciju. |
(3) |
Portugal je 27. rujna 2012. elektroničkom poštom obavijestio Komisiju da će društvo Caixa Geral Finance Limited („CGDF”), CGD-ovo povezano društvo, sljedećeg dana isplatiti dividende imateljima trajnih nekumulativnih povlaštenih dionica. |
(4) |
CGDF je 28. rujna 2012. izvršio isplatu dividendi. |
(5) |
Komisija je 18. prosinca 2012. donijela odluku u predmetu SA.35062 (12/NN) („Odluka o pokretanju postupka”) (3) kojom je pokrenut službeni istražni postupak zbog zloupotrebe potpore za sanaciju u skladu s člankom 16. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (4). |
(6) |
Objavom te odluke Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na njezin privremeni zaključak da isplata dividende predstavlja kršenje uvjeta Odluke o sanaciji, ali nije primila nikakve vezane primjedbe. |
(7) |
Portugal zbog hitnosti iznimno prihvaća donošenje ove Odluke na engleskom jeziku. |
2. OPIS
2.1. Korisnik
(8) |
CGD je bankarska grupacija u potpunosti u vlasništvu Portugala. Njegova ukupna neto imovina (u računovodstvenom smislu) (5) iznosila je na dan 31. prosinca 2012. 116,9 milijardi EUR, a ukupan neto kreditni portfelj 74,7 milijardi EUR na dan 31. prosinca 2012. Djelatnosti banke, među ostalim, uključuju nacionalno i međunarodno komercijalno bankarstvo (odnosno u Španjolskoj, luzofonoj Africi, Macauu i Brazilu), investicijsko bankarstvo, upravljanje imovinom, specijalizirano kreditno poslovanje i djelatnosti osiguranja. |
(9) |
Tijekom 2012. grupacija CGD imala je vodeću ulogu u većini područja djelatnosti u kojima je poslovala na domaćem, portugalskom tržištu (osobito u područjima kredita i predujmova klijentima, depozita klijenata, osiguranja, leasinga, investicijskog bankarstva i upravljanja imovinom). Tablica 1. Glavni financijski pokazatelji CGD-a (na temelju računovodstvenog parametra)
|
2.2. Događaji kojima su potaknute mjere potpore
(10) |
Od početka krize državnog duga CGD se suočavao s poteškoćama u pristupu veleprodajnim tržištima. Poteškoće su počele od pristupa srednjoročnim i dugoročnim tržištima kapitala te su postupno zahvaćale kratkoročna novčana tržišta. |
(11) |
Posljedično, CGD je morao smanjiti ovisnost o veleprodajnim kreditima i aktivirati mogući plan likvidnosti u prvom tromjesečju 2010. čime je pokušao (a) pronaći druge izvore financiranja, uglavnom financiranjem osiguranim kolateralom; (b) proširiti raspon kolaterala koji bi bili prihvatljivi ESB-u; (c) prodati nestratešku imovinu; te (d) predstaviti ulagačima i drugim ugovornim stranama vlastitu kreditnu sposobnost. |
(12) |
Prema planu gospodarske i financijske pomoći koji su usuglasili Portugal, Komisija, ESB i MMF, od CGD-a je zatraženo podnošenje plana financiranja i kapitalnog plana („PFKP”) za razdoblje od 2011. do 2015. koji je trebao biti podvrgnut tromjesečnoj reviziji. Prva verzija PFKP-a dostavljena je 26. srpnja 2011. i podvrgnuta revizijama. |
(13) |
Kada je riječ o solventnosti, stopa osnovnog kapitala (engl. Core Tier 1, „CT1”) CGD-a izračunana u skladu s pravilima regulatornog okvira Basel II iznosila je 9,48 % na dan 31. prosinca 2011. Cilj je PFKP-a, među ostalim, bio doseći stopu osnovnog kapitala od 10 % na temelju pravila regulatornog okvira Basel II do 31. prosinca 2012. u skladu sa zahtjevima Memoranduma o razumijevanju („MOR”) koji su potpisali portugalska Vlada s jedne strane te MMF, Komisija i ESB. Po preporuci Europskoga nadzornog tijela za bankarstvo (engl. European Banking Authority, „EBA”) PFKP je ažuriran u pogledu razine kapitala koju je potrebno držati nakon 30. lipnja 2012. kako bi se ispunile potrebe za kapitalom izračunane na temelju iznosa državnog duga i duga lokalnih jedinica koji banka drži („državni zaštitni sloj”) i potrebe za kapitalom koja je posljedica ispitivanja otpornosti na stres koje provodi EBA („zahtjevi EBA-e”). |
(14) |
Prema verziji PFKP-a iz svibnja 2012. i po preporuci EBA-e utvrđena je potreba za povećanjem kapitala za 1,650 milijardi EUR. |
2.3. Mjere potpore
(15) |
Mjere dokapitalizacije koje je primijenio Portugal kao jedini dioničar CGD-a uključivale su:
|
(16) |
Detaljan opis mjera potpore naveden je u uvodnim izjavama 12. do 25. Odluke o sanaciji. |
2.4. Službeni istražni postupak o zloupotrebi potpore
(17) |
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31. Odluke o sanaciji, Portugal se obvezao osigurati da CGD (kao grupacija) primjenjuje bihevioralna ograničenja istovrsna onima koja se primjenjuju na banke koje su dokapitalizirane na temelju novog programa dokapitalizacije kreditnih institucija u Portugalu (6), uključujući, među ostalim:
|
(18) |
CGDF, CGD-ovo povezano društvo, isplatio je 28. rujna 2012. bez odobrenja Komisije dividende na trajne nekumulativne povlaštene dionice u iznosu od 405 415 EUR. Taj iznos odgovara 0,025 % kapitala koji je ubrizgan 29. lipnja 2012. |
(19) |
U Odluci o pokretanju postupka Komisija je privremeno razmatrala jesu li isplate dividende koje je izvršio CGDF 28. rujna 2012. obuhvaćene zabranom isplate dividende koja se primjenjivala na CGD u skladu s Odlukom o sanaciji te jesu li isplate dividende predstavljale zloupotrebu odobrene potpore za sanaciju. |
3. RESTRUKTURIRANJE CGD-A
(20) |
CGD je dostavio plan restrukturiranja koji uključuje četiri glavna elementa:
|
Razduživanje
(21) |
CGD je već uložio napore u razduživanje bilance prije povećanja kapitala u lipnju 2012. Od prosinca 2010. do lipnja 2012. banka je smanjila svoju bilancu za približno 8,2 milijarde EUR (računovodstveni parametar). |
(22) |
Planom restrukturiranja utvrđeni su dodatni napori za razduživanje. Njime je predviđena prodaja osigurateljnog dijela poslovanja, društva Caixa Seguros i ostalih nestrateških udjela te smanjivanje sporedne imovine, čime bi se CGD-u omogućio snažniji fokus na osnovno maloprodajno bankarstvo i oslobodila sredstva kojima će potom biti povećan osnovni kapital banke. Cilj je CGD-a daljnje razduživanje bilance grupacije za [10–20] milijardi EUR sporedne imovine što, u usporedbi s konsolidiranom bilancom iz prosinca 2012. (na temelju računovodstvenih parametara), predstavlja smanjenje od [10–20] %. Prodaja osigurateljskog poslovanja važan je element razduživanja koji predstavlja doprinos smanjenju od približno […] (***) milijarde EUR. Prodaja preostalih nestrateških udjela predstavljat će doprinos od [0–5] milijardi EUR, otplata duga bivše banke Banco Português de Negócios („BPN”) doprinos od [0–5] milijardi EUR, a smanjenje sporednih kredita u Španjolskoj doprinos od [0–5] milijardi EUR. Nadalje, približno dvije trećine sporednog portfelja ([10–20] milijardi EUR) smanjit će se do kraja 2017., dok će se ostatak sporednog portfelja smanjiti nakon 2017. |
(23) |
Društvo Caixa Seguros vodeće je na portugalskom tržištu s ukupnim tržišnim udjelom od 31 % u prosincu 2012. u području životnih osiguranja, odnosno 26 % u području neživotnih osiguranja, uključujući osiguravajuće društvo koje pruža više vrsta osigurateljnih usluga za životno i neživotno osiguranje te specijalizirana osiguravajuća društva, osobito za zdravstveno osiguranje i osiguranje od automobilske odgovornosti. Na dan 31. prosinca 2012. društvo Caixa Seguros činilo je 9,2 % konsolidirane neto imovine CGD-a te je ostvarilo neto prihod od 89,7 milijuna EUR, koji je pripisan CGD-ovim dioničarima, na temelju obujma izravnih osigurateljnih premija koje su 2012. iznosile 3 195 milijuna EUR. |
(24) |
CGD će restrukturirati društvo Caixa Seguros kako bi poboljšao njegovu utrživost i olakšao postupak prodaje. CGD može […]. U postupku prodaje bit će dopuštene sve moguće kombinacije od […]. CGD-ovim planom restrukturiranja pretpostavlja se da […]. |
(25) |
CGD će isto tako prodati sve svoje preostale nestrateške udjele u portugalskim društvima koja kotiraju na burzi do […], čime će razdužiti svoju bilancu za dodatnih približno [200–250] milijuna EUR. CGD je već prodao većinu svojih nestrateških udjela, od čega je ostvario prihode od približno 450 milijuna EUR. |
(26) |
Osim toga, CGD planira postupno smanjivati portfelj imovine koja potječe od duga propale banke Banco Português de Negócios („BPN”) (7) čija je nominalna vrijednost [0–5] milijardi EUR, a neto vrijednost imovine približno [0–5] milijardi EUR. Prema pripadajućem planu otplate, vrijednost neto imovine smanjit će se za [40–50] % na [0–5] milijardi EUR do kraja 2017. |
(27) |
Konačno, CGD će smanjiti portfelj sporednih kredita koji su posljedica njegova maloprodajnog i veleprodajnoga bankarskog poslovanja u Španjolskoj. Taj portfelj iznosi približno [0–5] milijardi EUR. |
Operativna učinkovitost
(28) |
Drugi je glavni element plana restrukturiranja povećanje operativne učinkovitosti banke. CGD je već 2011. i 2012. poduzeo mjere za optimizaciju svoje troškovne baze te je, u usporedbi s financijskim podacima prije krize, smanjio troškove zaposlenika te prodajne, opće i administrativne troškove u domaćem poslovanju. |
(29) |
CGD će i dalje ulagati napore u optimizaciju daljnjim smanjenjem operativnih troškova tijekom razdoblja restrukturiranja. Smanjenje broja zaposlenika i ponovni pregovori o ugovorenim uslugama glavne su poluge za ostvarivanje dodatnih ušteda. Prema planu restrukturiranja CGD će i dalje smanjivati troškove zaposlenika tijekom razdoblja restrukturiranja do smanjenja od [5–10] % i planiranih troškova zaposlenika u iznosu od [500–550] milijuna EUR od prosinca 2013., odnosno [450–500] milijuna EUR od prosinca 2017. Kada je riječ o broju zaposlenih, on će se u Portugalu smanjiti za [5–10] %. U prosincu 2012. broj zaposlenih u maloprodajnom bankarskom poslovanju na domaćem tržištu bio je 9 401, a CGD namjerava smanjiti taj broj do prosinca 2017. na [8 500–9 000]. |
(30) |
Povećanje operativne učinkovitosti CGD-a dodatno će se ostvariti optimizacijom mreže podružnica, smanjenjem domaće mreže podružnica za [5–10] % s 840 podružnica u lipnju 2012. na [750–800] podružnica do […]. Zatvaranje [70–80] podružnica u Portugalu od lipnja 2012. do […] predstavlja dio redovnog postupka optimizacije radi ponovnog vrednovanja i racionalizacije CGD-ova udjela u maloprodajnom bankarstvu na domaćem tržištu, čije su očekivane posljedice godišnje uštede od [0–5] milijuna EUR. Već je zatvoreno 58 podružnica ili su one u postupku zatvaranja, a preostalih [10–20] podružnica zatvorit će se do […]. |
(31) |
Konačno, CGD-ova operativna učinkovitost poboljšat će se povećanjem prihoda od usluga i provizija koji su 2012. činili približno 25 % ukupnog neto prihoda od poslovanja, dok je odgovarajući udjel u portugalskom bankarskom sektoru iznosio u prosjeku 29 %. CGD će uvesti nove strukture naknada kako bi bolje uskladio svoje izvore prihoda s izvorima prihoda svojih konkurenata. |
Restrukturiranje poslovanja u Španjolskoj
(32) |
Treći se glavni element plana restrukturiranja odnosi na restrukturiranje bankarskog poslovanja u Španjolskoj. Dok je CGD-ovo međunarodno poslovanje trenutačno u pravilu znatno uspješnije od domaćega te predstavlja važan doprinos ukupnim rezultatima banke, poslovanje CGD-a u Španjolskoj ostvaruje gubitke. CGD je pokrenuo maloprodajno poslovanje u Španjolskoj 1991. preuzimanjem banaka Banco de Extremadura i Chase Manhattan España, a potom i banke Banco Simeón 1995. To se maloprodajno bankarsko poslovanje u Španjolskoj trenutačno odvija CGD-ovim društvom kćeri pod nazivom Banco Caixa Geral („BCG”). Godine 2007. CGD je pokrenuo i veleprodajno bankarsko poslovanje koje se odvijalo podružnicom koju je CGD osnovao u Španjolskoj i koje je bilo usmjereno na nekretninske projekte, pripadajuće financiranje projekata i sindicirane kredite. Dok je maloprodajno poslovanje u Španjolskoj u posljednjem desetljeću bilo na granici isplativosti, kada je riječ o veleprodajnom poslovanju, stanje je bilo i gore. Veleprodajno poslovanje, koje je pokrenuto neposredno prije financijske krize, prilično je neuspješno te su u razmjerno kratkom vremenskom razdoblju ostvareni znatni gubici koji su do prosinca 2012. iznosili približno 250 milijuna EUR. Veleprodajno poslovanje bit će u potpunosti obustavljeno te […]. |
(33) |
Ipak, CGD Španjolsku smatra ključnim tržištem na kojem i dalje namjerava biti prisutan, osobito radi potpore izvoznom poslovanju portugalskih malih i srednjih poduzeća („MSP-ovi”). Stoga će maloprodajno poslovanje u Španjolskoj biti nastavljeno, iako u znatno manjoj mjeri. U cilju povrata profitabilnosti poslovanja broj podružnica smanjit će se za [47–52] %, s 209 podružnica u lipnju 2012. na [100–110] podružnica od […]. Broj zaposlenih u Španjolskoj smanjit će se za [46–49] %, s 974 zaposlena u lipnju 2012. na [500–523] zaposlenih od […]. |
(34) |
U smislu zemljopisne pokrivenosti, banka BCG koncentrirat će maloprodajno poslovanje u regijama Galicia, Castilla y León, Asturias i Extremadura, zadržati samo smanjenu prisutnost u glavnim prekograničnim trgovinskim središtima (Madrid i Catalunya) te zadržati vrlo ograničenu prisutnost podružnicama [0–5] u svakoj regiji u onim područjima u kojima postoje važni prekogranični odnosi i koja predstavljaju važan izvor financiranja poslovanja u Španjolskoj, odnosno u regijama País Vasco, Andaluzija, Aragón i Valencia. |
Otplata konvertibilnih instrumenata
(35) |
Cilj je četvrtoga glavnog elementa plana restrukturiranja, otplate 900 milijuna EUR konvertibilnih instrumenata tijekom razdoblja restrukturiranja, smanjenje CGD-ovih prosječnih troškova financiranja. Razduživanje bilance i povećanje operativne profitabilnosti trebali bi CGD-u omogućiti otkup konvertibilnih instrumenata. Točnije, zbog prodaje osigurateljnog dijela poslovanja trebalo bi doći do oslobađanja jamstvenog kapitala, čime bi se omogućila ranija otplata. |
(36) |
Kako bi se uravnotežili ciljevi smanjenja prosječnih troškova financiranja s jedne strane te zadržao dostatni zaštitni sloj kapitala s druge, planom restrukturiranja utvrđeno je da će CGD u fiskalnoj godini 2014. upotrijebiti [50–60] % viška kapitala (odnosno kapitala koji premašuje primjenjivi minimalni kapitalni zahtjev u skladu s europskim i portugalskim pravom (uključujući stupove 1. i 2.) uvećan za zaštitni sloj kapitala od [100–150] baznih bodova) za otplatu konvertibilnih instrumenata. U fiskalnoj godini 2015. i, prema potrebi, u narednim godinama CGD će upotrijebiti [90–100] % viška kapitala za otplatu konvertibilnih instrumenata. |
(37) |
U tablici 2. navedene su glavne financijske projekcije na temelju računovodstvenih parametara navedene u planu restrukturiranja CGD-a: Tablica 2. Glavni financijski pokazatelji CGD-a od 2011. do 2017.
|
4. STAJALIŠTE PORTUGALSKIH TIJELA
4.1. Stajalište portugalskih tijela o planu restrukturiranja
(38) |
Portugal povećanje kapitala smatra državnom potporom, osobito u smislu trenutačnih tržišnih okolnosti i činjenice da je povećanje kapitala provedeno istodobno s upisom konvertibilnih instrumenata. |
(39) |
Portugal potvrđuje da upis konvertibilnih instrumenata predstavlja državnu potporu u smislu činjenice da su uvjeti upisa bili u skladu s uvjetima predviđenima novim programom dokapitalizacije koji predstavlja državnu potporu (8). |
(40) |
Portugal smatra da CGD ima sustavni značaj u portugalskom financijskom sustavu, da su mjere bile nužne za usklađivanje CGD-ova kapitala s potrebama za kapitalom utvrđenima u procjeni portugalske središnje banke Banco de Portugal („BdP”) i Trojke te da uvjeti mjera potpore, uz uvjete utvrđene obvezama za restrukturiranje CGD-a, uključuju dostatan raspon zaštita od mogućih zloupotreba i narušavanja tržišnog natjecanja. |
4.2. Stajalište portugalskih tijela o postupku u pogledu zloupotrebe potpore
(41) |
Portugal smatra da isplate imateljima trajnih nekumulativnih povlaštenih dionica nisu dividende, već kuponska plaćanja koja je moguće isplatiti ako postoji pravna obveza. |
(42) |
Portugal smatra da bi, u skladu s osnovnim uvjetima trajnih nekumulativnih povlaštenih dionica, neisplata dividendi predstavljala prepreku da banka otkupi ili isplati obveze istog stupnja (engl. parity obligations) ili podređene obveze (engl. junior obligations) do nakon četvrtoga uzastopnog datuma isplate dividendi u cijelosti. Portugal smatra da otkup konvertibilnih instrumenata za koji je CGD preuzeo izričitu obvezu predstavlja otkup obveza istog stupnja ili podređenih obveza. |
(43) |
Portugal potvrđuje da je dao suglasnost za isplatu dividendi u kontekstu pretpostavki da bi zbog njihove neisplate CGD bio u nemogućnosti otkupiti konvertibilne instrumente tijekom sljedećih 12 mjeseci, a ako dividende ne bi bile isplaćene tijekom petogodišnjeg razdoblja javnih ulaganja, CGD uopće ne bi bio u mogućnosti otkupiti konvertibilne instrumente bez kršenja svojih ugovornih obveza. Sa stajališta Portugala takvo odgađanje ne bi bilo u skladu s najvažnijom obvezom svođenja iznosa i trajanja državne potpore CGD-u na najmanju moguću mjeru. Portugal stoga smatra da je zbog tih okolnosti isplata dividendi de facto postala pravno obvezujućom. |
4.3. Obveze portugalskih tijela
(44) |
Portugal je preuzeo brojne obveze koje se odnose na provedbu plana restrukturiranja („obveze”) koje su priložene ovoj Odluci. |
(45) |
Osim toga, kako bi osigurala valjanu provedbu različitih obveza, portugalska tijela obvezala su se imenovati povjerenika za praćenje („povjerenik za praćenje”) radi praćenja svih obveza koje su portugalska tijela i CGD preuzeli prema Komisiji. |
5. OCJENA
5.1. Postojanje državne potpore
(46) |
Prema članku 107. stavku 1. Ugovora, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
(47) |
Da bi se mjera smatrala državnom potporom, sljedeći uvjeti moraju biti kumulativno ispunjeni: (a) mjera se mora financirati iz državnih sredstava; (b) mjera mora predstavljati selektivnu prednost za poticanje određenih poduzeća ili proizvodnje određenih dobara; (c) mjera mora narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje te imati potencijalni utjecaj na trgovinu među državama članicama. |
(48) |
Komisija je već utvrdila da, zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 33. do 42. Odluke o sanaciji, mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Mjere dokapitalizacije, koje se sastoje od upisa novih redovnih dionica u iznosu od 750 milijuna EUR i upisa konvertibilnih instrumenata u iznosu od 900 milijuna EUR, osigurao je Portugal te stoga one uključuju državna sredstva. Mjerama je CGD-u osigurana selektivna prednost, čime mu je omogućeno povećanje kapitala po povoljnijim uvjetima od tržišnih. CGD je banka koja posluje u međunarodnom okruženju i sudjeluje u tržišnom natjecanju s ostalim bankama u Portugalu i ostalim zemljama. Prednost koja mu je osigurana može predstavljati utjecaj na trgovinu unutar Unije i narušavanje tržišnog natjecanja. |
5.2. Spojivost potpore s unutarnjim tržištem
(49) |
Kada je riječ o spojivosti potpore dodijeljene CGD-u, Komisija mora prvo utvrditi može li se potpora ocijeniti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, odnosno doprinosi li potpora otklanjanju ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu Portugala. Potom Komisija mora, upotrebom te pravne osnove, ocijeniti jesu li predložene mjere u skladu s unutarnjim tržištem. |
5.2.1. Pravna osnova za spojivost potpore
(50) |
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje za utvrđivanje spojivosti potpore s unutarnjim tržištem ako ona služi „otklanjanju ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. |
(51) |
Kada je riječ o portugalskom gospodarstvu, prisutnost ozbiljnih poremećaja potvrđena je u brojnim odobrenjima Komisije mjera koje su portugalska tijela poduzimala u borbi protiv financijske krize. Točnije, Komisija je u svojem posljednjem odobrenju produljenja portugalskog programa dokapitalizacije (9) potvrdila da portugalskom gospodarstvu prijete ozbiljni poremećaji i da državna potpora bankama služi otklanjanju tih poremećaja. Komisija napominje da se portugalski bankarski sustav u vrijeme dodjele mjera potpore suočavao s ozbiljnim poteškoćama kao posljedicom činjenice da su neke portugalske banke bile visoko zadužene, imale velike omjere kredita i depozita te da su se suočile s rastućim omjerom loših kredita. Komisija nadalje naglašava da Portugal od država članica iz europodručja prima financijsku pomoć, čiji se dio odvaja za potporu portugalskim bankama (10). |
(52) |
S obzirom na sistemski značaj CGD-a, vodeće banke u Portugalu, i značaj njegovih kreditnih aktivnosti za portugalsko gospodarstvo, Komisija prihvaća da bi njegovo neispunjavanje pooštrenih kapitalnih zahtjeva imalo ozbiljne posljedice na portugalsko gospodarstvo. |
(53) |
S obzirom na trenutačno stanje portugalskog gospodarstva i raširene nemogućnosti pristupa banaka međunarodnim i veleprodajnim tržištima financiranja, Komisija smatra da su ispunjeni zahtjevi za odobravanje državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora. |
5.2.2. Spojivost potpore s Komunikacijom o restrukturiranju i produljenju
(54) |
Sve mjere utvrđene kao državna potpora predviđene su u kontekstu restrukturiranja CGD-a. Komunikacijom Komisije o povratu održivosti i ocjeni mjera restrukturiranja u financijskom sektoru u trenutačnoj krizi na temelju pravila o državnim potporama („Komunikacija o restrukturiranju”) (11) utvrđena su pravila koja se primjenjuju na dodjelu potpore za restrukturiranje financijskih institucija u trenutačnoj krizi. Prema Komunikaciji o restrukturiranju, kako bi se postigla spojivost s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora, restrukturiranje financijske institucije u kontekstu trenutačne financijske krize mora: i. dovesti do ponovne uspostave održivosti banke, ii. uključivati dovoljan vlastiti doprinos korisnika (raspodjela tereta) i osigurati da je potpora ograničena na najmanju potrebnu mjeru te iii. uključivati mjere dovoljne za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. |
(55) |
Neovisno o zahtjevima utvrđenima Komunikacijom o restrukturiranju, u točki 14. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize od 1. siječnja 2012. („Komunikacija o produljenju iz 2011.”) (12) navodi se da će Komisija „provesti procjenu omjera dugoročne održivosti banaka, u potpunosti uzimajući u obzir elemente koji ukazuju na to da banke mogu biti dugoročno održive bez potrebe za znatnim restrukturiranjem, osobito ako je nedostatak kapitala usko povezan s krizom povjerenja u državne dugove, a javna dokapitalizacija ograničena na iznos potreban za podmirenje gubitaka koji su posljedica određivanja cijene [europskih] državnih obveznica na tržištu u bankama koje su inače održive, a u analizi se navodi da predmetne banke nisu bile izložene prekomjernom riziku pri stjecanju državnih dugova.” |
(56) |
U vezi s tim Komisija napominje da su CGD-ove potrebe za kapitalom u osnovi povezane s krizom povjerenja u pogledu državnog duga Portugala. Iako one nisu izravna posljedica utjecaja određivanja cijene državnih obveznica na tržištu, osnovni je razlog bio usporediv zato što je EBA zatražila od banaka uspostavu zaštitnog sloja kapitala povezanog s iznosom državnih obveznica u bilanci (takozvani „državni zaštitni sloj”) te je posljedično povećala minimalne kapitalne zahtjeve. |
(57) |
Od CGD-ova ukupnog zahtjeva za zaštitni sloj kapitala od 1 650 milijuna EUR koji je utvrdila EBA, čija je posljedica potreba za tim iznosom državne potpore, iznos od 1 073 milijuna EUR (65 %) rezultat je izloženosti portugalskom državnom dugu. U analizi Komisije nadalje se navodi da CGD nije bio izložen prekomjernom riziku pri stjecanju državnog duga. Portfelj državnog duga stečen je obavljanjem transakcija trgovanja pri kojima se skupljaju prekonoćne kamate (engl. carry trade) (transakcije financirane jednogodišnjim financiranjem ESB-a). Dok se te transakcije u određenim okolnostima moglo smatrati natprosječnim preuzimanjem rizika, stečene obveznice predstavljale su prihvatljivi kolateral, a relevantni su pokazatelji rejtinga bili znatno iznad ocjene ulaganja (u slučaju Portugala AA-). |
(58) |
Zbog tih će razloga Komisija provesti procjenu omjera u skladu s točkom 14. Komunikacije o produljenju iz 2011. |
(59) |
Kako Komisija navodi u Komunikaciji o restrukturiranju, predmetna država članica treba dostaviti sveobuhvatan plan restrukturiranja kojim se dokazuje način povrata održivosti korisnika bez državne potpore u razumnom vremenu i u roku od najviše pet godina. Dugoročna održivost postiže se kada se banka može zasebno natjecati na tržištu za kapital u skladu s relevantnim regulatornim zahtjevima. Da bi banka to mogla učiniti, mora moći pokriti sve svoje troškove i osigurati odgovarajući povrat na kapital, uzimajući u obzir profil rizičnosti banke. Povrat održivosti trebao bi uglavnom proizlaziti iz unutarnjih mjera i temeljiti se na vjerodostojnom planu restrukturiranja. |
(60) |
Portugal je dostavio plan restrukturiranja CGD-a za petogodišnje vremensko razdoblje do 2017. u kojem se povrat održivosti očekuje na kraju razdoblja restrukturiranja. |
(61) |
Točkom 10. Komunikacije o restrukturiranju zahtijeva se da se predloženim mjerama restrukturiranja otklone slabosti korisnika. U tom smislu Komisija naglašava da se planom restrukturiranja rješava temeljna slabost CGD-a, odnosno ukupno niska profitabilnost bankarskog poslovanja na domaćem tržištu koje predstavlja 80 % njegovih aktivnosti. Slabe rezultate CGD-ovih aktivnosti na domaćem tržištu moguće je djelomično nadomjestiti pozitivnim rezultatima CGD-a na međunarodnom tržištu, iako su oni u prošlosti u prosjeku ukazivali i trenutačno i dalje ukazuju na pozitivnu rentabilnost ukupno uloženog kapitala (ROCE). Primjerice, 2012. od bankarskog poslovanja u Angoli ostvaren je ROCE od [50–60] %, od poslovanja u Mozambiku ROCE od [20–30] %, u Južnoj Africi od [20–30] %, a u Macauu od [20–30] %. Usporedno, od bankarskih aktivnosti u Portugalu CGD je 2012. ostvario ROCE od -[10–20] %. Budući da međunarodne aktivnosti predstavljaju pozitivan doprinos ukupnom gospodarskom stanju grupacije CGD, ali čine samo mali dio aktivnosti, plan restrukturiranja usmjeren je na povećanje profitabilnosti poslovanja na domaćem tržištu. |
(62) |
Komisija pozitivno ističe da je CGD poduzeo mjere za smanjenje troškova zaposlenika i administrativnih troškova prije dodjele državne potpore. Međutim, tadašnje makroekonomske okolnosti i izgledi na domaćem bankarskom tržištu zahtijevali su odlučniji pristup, poput napora za optimizaciju utvrđenog planom restrukturiranja. Ciljano smanjenje broja zaposlenika banke, kojim bi se broj zaposlenih u portugalskom bankarskom sektoru tijekom razdoblja restrukturiranja smanjio s 9 401 na [8 500–9 000], što bi predstavljalo smanjenje troškova zaposlenika za [5–10] %, primjereno je sredstvo za ostvarivanje potrebnih ušteda, osobito ako se uzme u obzir činjenica da će i proračun za administrativne troškove biti znatno smanjen. |
(63) |
U analizi Komisije CGD-ove mreže podružnica prvotno je uočen prostor za poboljšanja u pogledu upravljanja podružnicama koje su imale očite slabe rezultate. Međutim, redovni postupak ponovnog ocjenjivanja podružnica koji je CGD sad uspostavio odgovarajući je pristup praćenja rezultata maloprodajne mreže koji prema potrebi omogućava prilagodbu domaćeg udjela. U planu restrukturiranja CGD-a navedeno je smanjenje domaće mreže podružnica za [5–10] % zatvaranjem [70–80] podružnica od njih 840. Komisijino je stajalište da je ciljanim smanjenjem CGD-ova prisutnost na domaćem tržištu primjereno prilagođena tržišnim zahtjevima, uz potpuno zadržavanje odgovarajuće razine usluga klijentima. |
(64) |
Osim toga, Komisija naglašava da će CGD povećati svoju operativnu učinkovitost povećanjem prihoda od usluga i provizija na temelju uvođenja novih struktura naknada. To se povećanje prihoda od usluga i čini opravdanim uzimajući u obzir činjenicu da je udjel provizija u CGD-ovu računu dobiti i gubitka razmjerno mali u usporedbi s prosjekom u portugalskom bankarskom sektoru s jedne te činjenicom da banka ima potpunu kontrolu nad strukturama naknada koje primjenjuje s druge strane. |
(65) |
Kada je riječ o razduživanju bilance, Komisija naglašava da je CGD-ov plan restrukturiranja precizno uravnotežen te da je njime izbjegnut nastanak negativnih učinaka na oporavak portugalskoga gospodarstva, iako povezane mjere iznose ukupno [10–20] milijardi EUR, što je vrijednost jednaka smanjenju bilance od [10–20] %. Da je najveća portugalska banka jednostavno smanjila iznos proračuna za kreditiranje, moglo je doći do kreditne krize i štete za realno gospodarstvo. Taj je ishod izbjegnut zbog činjenice da glavni izvori CGD-ovih napora za razduživanje nisu povezani s iznosom kredita koji je moguće osigurati portugalskom gospodarstvu. Prodaja osigurateljnog dijela poslovanja, prodaja preostalih nestrateških udjela, otplata duga bivšeg BPN-a i smanjenje sporednog kreditiranja u Španjolskoj nisu utjecali na CGD-ov kapacitet za kreditiranje. Stoga su napori za razduživanje dobro usmjereni jer omogućavaju CGD-u da se usredotoči na osnovno maloprodajno bankarsko poslovanje i da oslobodi sredstva koja mogu povećati osnovni kapital banke uz izbjegavanje mogućih negativnih učinaka razduživanja na portugalsko gospodarstvo. |
(66) |
Komisija isto tako prima na znanje CGD-ovu obvezu prema portugalskoj vladi uplate 30 milijuna EUR godišnje u fond koji će zauzvrat ulagati u udjele malih i srednjih poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije kako bi se osiguralo financiranje realnoga gospodarstva u Portugalu. Ta ulaganja neće uključivati stjecanje udjela u konkurentnim poduzećima, a Komisija isto tako smatra da ona ne predstavljaju aktivnosti kojima dolazi do narušavanja tržišta u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju. U toj obvezi ne postoji ništa što bi uzrokovalo dodatnu prednost CGD-a, stoga Komisija u ovoj odluci ne treba dalje razmatrati njezin status. |
(67) |
Kada je riječ o prodaji CGD-ova osigurateljnog dijela poslovanja, nužno je restrukturiranje društva Caixa Seguros radi poboljšanja njegove utrživosti, kako je navedeno u CGD-ovu planu restrukturiranja. CGD je predložio objektivan pristup za prodaju društva Caixa Seguros u razdoblju restrukturiranja. |
(68) |
Zaokret u CGD-ovu bankarskom poslovanju u Španjolskoj predstavlja važan element njegova plana za ostvarenje pozitivne ukupne profitabilnosti u kratkom vremenskom razdoblju. Odlučan pristup za rješavanje tog problema bio je potreban osobito s obzirom na činjenicu da je poslovanje u Španjolskoj već neko vrijeme neprofitabilno te da je i prije krize predstavljalo negativan doprinos. |
(69) |
U planu restrukturiranja CGD je naveo poželjnu mogućnost ukidanja veleprodajnog poslovanja u Španjolskoj i restrukturiranja i nastavka maloprodajnog poslovanja u manjoj mjeri te druge mogućnosti poput potpunog prekida poslovanja njegovom prodajom ili zamjenom imovine, njegova postupnog smanjivanja ili potrage za partnerom. Međutim, sve su te mogućnosti imale specifične nedostatke te su se od njih očekivali znatni kapitalni gubici. CGD je zato zaključio da je s ekonomskog stajališta restrukturiranje poslovanja u Španjolskoj najbolja opcija. |
(70) |
Komisija smatra da će restrukturiranje poslovanja u Španjolskoj u trenutačnom makroekonomskom okruženju biti teška zadaća, ali istodobno potvrđuje da bi drugi pristupi mogli biti skuplji. Komisija pozitivno ističe da je prekinuto veleprodajno poslovanje te da će banka BCG u svakom slučaju smanjiti značajan portfelj sporedne imovine od poslovanja u Španjolskoj, znatno smanjiti svoj udjel u Španjolskoj za gotovo [50–60] % te ispitati mogućnosti za troškovne uštede upotrebom usluga dostupnih unutar grupacije. |
(71) |
Međutim, sa stajališta Komisije nužno je osnažiti cilj postizanja zaokreta u poslovanju u Španjolskoj u najkraćem mogućem roku. Zbog tog razloga Komisija smatra ključnim to što je Portugal preuzeo obvezu da će banka BCG do […] ispuniti ključne pokazatelje uspješnosti utvrđene odjeljkom 4.2.7.3.1.5. obveza iz Priloga u pogledu relevantnih graničnih vrijednosti troškova zaposlenika i administrativnih troškova, omjera troškova i prihoda, financiranja, depozita, novih kredita, neto marže i loših kredita, ili obustaviti nove i smanjiti sve aktivnosti u Španjolskoj ako u tome ne uspije. S obzirom na tu zaštitu i nedostatak drugih mogućnosti u kratkoročnom razdoblju, Komisija prihvaća plan za ostvarenje zaokreta u maloprodajnom bankarskom poslovanju u Španjolskoj kao element CGD-ova plana restrukturiranja. |
(72) |
Nadalje, Komisija smatra CGD-ov plan vjerodostojnim čak i kada bi trenutačne teške gospodarske okolnosti u Portugalu trajale dulje od pretpostavljenoga osnovnog slučaja. CGD predviđa daljnji porast rizičnih kredita tijekom razdoblja restrukturiranja s već visoke razine od 12 % do [10–20] % na kraju 2017. Osim toga, banka predviđa povećanje rezervacija za rizične kredite na [50–60] %. Može se smatrati da je ta stopa pokrivenosti u skladu sa stopom pokrivenosti ostalih portugalskih banaka koje nisu primile državni kapital, primjerice onima banaka Banco Espirito Santo ili Banco Santander Totta. CGD-ovu stopu pokrivenosti potrebno je ocjenjivati u smislu činjenice da banka tradicionalno ima snažno uporište kao davatelj stambenih kredita u Portugalu pa zato u svojem kreditnom portfelju ima veliki udjel stambenih kredita s prosječnim omjerom kredita i vrijednosti od približno [70–80] %. Uzimajući u obzir te čimbenike, pokrivenost rizičnih kredita od [50–60] % čini se primjerenom za pokrivanje CGD-ovih budućih gubitaka po kreditima tijekom razdoblja restrukturiranja. |
(73) |
Komisija na kraju naglašava da su sve mjere utvrđene planom restrukturiranja usmjerene na povrat održivosti CGD-a i postizanje zadovoljavajuće razine profitabilnosti prema pokazatelju povrata na kapital („ROE”) od [5–10] % za CGD-ove bankarske aktivnosti u Portugalu koja je planirana za 31. prosinca 2017. te prema povratu na kapital od [5–10] % za konsolidirane rezultate svih aktivnosti grupacije CGD od 31. prosinca 2017. |
(74) |
U Komunikaciji o restrukturiranju navodi se da je odgovarajući doprinos korisnika potreban radi ograničenja potpore na najnižu moguću razinu te rješavanja narušavanja tržišnog natjecanja i moralnog rizika. U tu je svrhu njome predviđeno: i. da bi se troškovi restrukturiranja i iznos potpore trebali ograničiti i ii. da je nužan znatan vlastiti doprinos. |
(75) |
CGD-ov plan restrukturiranja ne uključuje elemente koji ukazuju na to da potpora premašuje sredstva potrebna za povrat dugoročne održivosti. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 13., manjak kapitala koji je trebalo nadoknaditi utvrđen je na temelju Memoranduma o razumijevanju koji su usuglasili portugalska Vlada s jedne strane te MMF, ESB i Komisija s druge. |
(76) |
Prema točki 34. Komunikacije o restrukturiranju odgovarajuća naknada za državne intervencije jedno je od najprimjerenijih ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija u tom kontekstu naglašava da je u skladu sa smjernicama Komisije i ESB-a kapital osiguran u obliku konvertibilnih instrumenata adekvatno nadoknađen (13). Naknada za konvertibilne instrumente kreće od početnih 8,5 % za prvu godinu i postupno raste do prosječne godišnje stope naknade od 9,2 % tijekom investicijskog razdoblja. Postupni rast predstavljat će poticaj CGD-u za izlazak iz državne intervencije. |
(77) |
Komisija naglašava da će CGD, u skladu s planom restrukturiranja i povezanim obvezama, upotrijebiti višak kapitala za otplatu konvertibilnih instrumenata u cijelosti (vidjeti odjeljak 5. Obveza). |
(78) |
CGD će upotrijebiti [50–60] % viška kapitala 2014., odnosno [90–100] % viška kapitala 2015. i narednih godina za otplatu 900 milijuna EUR konvertibilnih instrumenata. Mehanizmom otplate ograničen je zaštitni sloj kapitala koji CGD može imati u svojoj bilanci, čime se u razdoblju restrukturiranja osigurava nastavak ograničavanja potpore na najmanju potrebnu razinu. |
(79) |
Osim toga, važno je naglasiti da će zbog prodaje osigurateljnog dijela poslovanja doći do oslobađanja jamstvenog kapitala, zbog čega je vjerojatnije da će CGD imati viška kapitala koji se može upotrijebiti za otplatu konvertibilnih instrumenata, čime će pridonijeti troškovima restrukturiranja vlastitim sredstvima. |
(80) |
Međutim, Komisija naglašava da CGD nije postupio u skladu sa zabranom isplate dividende, već je isplatio dividende u iznosu od 405 415 EUR suprotno obvezi koju je Portugal preuzeo u kontekstu Odluke o sanaciji. |
(81) |
Cilj je zabrana isplate dividende i kupona sprečavanje odljeva sredstava, čime se osigurava otplata potpore zbog čega je državna potpora ograničena na najnižu potrebnu razinu. U tu bi svrhu dioničari banke te imatelji hibridnog kapitala i podređenog duga trebali u najvećoj mogućoj mjeri biti isključeni iz moguće koristi od državne potpore. |
(82) |
S obzirom na to da je CGD bio u mogućnosti isplatiti dividende, bilo je jasno da iznos potpore nije ograničen na najnižu potrebnu razinu. Zbog podataka koje je CGD dostavio u tijeku istražnog postupka zbog zloupotrebe nije došlo do promjene ocjene Komisije iz Odluke o pokretanju postupka da su isplate okarakterizirane kao isplate dividende obuhvaćene zabranom isplate dividende iz Odluke o sanaciji ili iskazane kao pravne obveze isplate kojima bi se opravdala isplata dividendi u skladu s Odlukom o sanaciji. |
(83) |
Komisija zaključuje da su mjere potpore u iznosu od 1 650 milijuna EUR ograničene na najnižu potrebnu razinu, uz iznimku iznosa od 405 415 EUR koji je upotrijebljen za isplate dividende. U tom pogledu Komisija posebno prima na znanje CGD-ovu obvezu vraćanja iznosa jednakoga isplati dividende Portugalu, a time i iznosa za koji je dodijeljena potpora premašila najnižu potrebnu razinu. S obzirom na obvezu, smatra se da je potpora ograničena na najnižu potrebnu razinu. |
(84) |
Osim toga, Komisija naglašava da se Portugal obvezao na zabranu isplate dividende, kupona i kamata (vidjeti odjeljak 6.7. Obveza). |
(85) |
Točkom 24. Komunikacije o restrukturiranju predviđeno je i da je i primjerena naknada za državni kapital način ostvarivanja raspodjele tereta. Kako je utvrđeno uvodnom izjavom 76., Komisija smatra da je kapital osiguran u obliku konvertibilnih instrumenata adekvatno nadoknađen. |
(86) |
Konačno, Komisija naglašava da je CGD već proveo i da će i dalje provoditi mjere za smanjenje troškova, osobito smanjenjem broja zaposlenih i mreže podružnica u Portugalu, što predstavlja doprinos troškovima restrukturiranja unutarnjim mjerama. |
(87) |
Zbog tih razloga Komisija zaključuje da je planom restrukturiranja osigurano da je potpora ograničena na najnižu potrebnu razinu te da predstavlja odgovarajući vlastiti doprinos i raspodjelu tereta. |
(88) |
Konačno, u odjeljku 4. Komunikacije o restrukturiranju zahtijeva se da plan restrukturiranja sadržava mjere kojima se ograničavaju narušavanja tržišnog natjecanja. Te bi mjere trebale biti posebno prilagođene kako bi se njima obuhvatila narušavanja na tržištima na kojima banka korisnica posluje nakon restrukturiranja. Vrsta i oblik tih mjera ovise o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore te uvjetima i okolnostima u kojima je dodijeljena te, drugo, o karakteristikama tržišta na kojima će korisnik poslovati. Nadalje, Komisija mora uzeti u obzir opseg vlastitog doprinosa i raspodjele tereta korisnika tijekom razdoblja restrukturiranja. |
(89) |
Komisija podsjeća da je CGD-u dodijeljena državna potpora u obliku dokapitalizacije i konvertibilnih instrumenata u iznosu od 1 650 milijuna EUR. Iznos potpore odgovara 2,3 % CGD-ove rizikom ponderirane imovine (engl. Risk Weighted Assets, „RWA”) (14) koji je relativno nizak. S obzirom na to da su konvertibilni instrumenti adekvatno nadoknađeni, potrebne su samo blage mjere za ograničavanje mogućih narušavanja tržišnog natjecanja. |
(90) |
Proporcionalno smanjenje CGD-a u smislu vrijednosti bilance, zemljopisnog prisustva i zaposlenika predstavljat će doprinos ograničavanju narušavanja tržišnog natjecanja. Dok će prodaja društva Caixa Seguros te smanjenje i restrukturiranje poslovanja u Španjolskoj predstavljati doprinos povratu održivosti banke, preostalo smanjenje bilance smatra se primjerenim u usporedbi s narušavanjima tržišnog natjecanja koja su posljedica potpore. |
(91) |
Osim tih strukturnih mjera, Portugal se obvezao i na stroga bihevioralna ograničenja. Komisija prima na znanje te bihevioralne obveze utvrđene odjeljkom 6. Obveza, poput zabrane oglašavanja državne potpore i zabrane agresivnih poslovnih praksi, kojima se CGD onemogućava u upotrebi potpore za nekonkurentno ponašanje na tržištu. Komisija posebno pozdravlja zabranu preuzimanja kojom se osigurava da se državna potpora neće upotrijebiti za preuzimanje konkurenata, već će služiti planiranoj svrsi, odnosno povratu održivosti CGD-a. |
(92) |
Ukratko, Komisija smatra da postoje dostatne zaštite za ograničavanje mogućih narušavanja tržišnog natjecanja, osobito u smislu primjene točke 14. Komunikacije o produljenju iz 2011. kao posljedice događaja koji su doveli do potrebe za državnom potporom, odnosno državnoga zaštitnog sloja EBA-e. |
5.3. Praćenje
(93) |
U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se plan restrukturiranja na odgovarajući način. |
(94) |
Nadalje, pravilnu provedbu plana restrukturiranja te potpunu i pravilnu provedbu svih preuzetih obveza sadržanih u Obvezama neprestano će pratiti neovisni i dostatno kvalificirani povjerenik za praćenje. |
ZAKLJUČAK
U pogledu primjedaba koje je iznio Portugal zaključuje se da je potpora za restrukturiranje ograničena na najnižu potrebnu razinu, da su narušavanja tržišnog natjecanja dostatno obuhvaćena i da je prema dostavljenom planu restrukturiranja moguć povrat dugoročne održivosti CGD-a. Potpora za restrukturiranje trebala bi biti ocijenjena spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Državna potpora koja se sastoji od upisa novoizdanih redovnih dionica CGD-a u iznosu od 750 milijuna EUR od strane Portugala i upisa konvertibilnih instrumenata koje izdaje CGD u iznosu od 900 milijuna EUR od strane Portugala spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu obveza utvrđenih Prilogom.
Članak 2.
Portugal osigurava cjelovitu provedbu plana restrukturiranja dostavljenog 15. listopada 2012. i dopunjenog podneskom od 19. srpnja 2013., uključujući obveze utvrđene Prilogom i u skladu s rasporedom utvrđenim Prilogom.
Članak 3.
U roku od dva mjeseca od objave ove Odluke Portugal obavješćuje Komisiju o mjerama poduzetima za postupanje u skladu s Odlukom.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena Portugalskoj Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu 23. srpnja 2013.
Za Komisiju
Joaquín ALMUNIA
Potpredsjednik
(1) SL C 116, 23.4.2013., str. 13.
(2) http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247111/247111_1420908_83_2.pdf
(3) Vidjeti bilješku 1.
(4) SL L 83, 27.3.1999., str. 1.
(5) U ovoj su Odluci financijski podaci u pogledu CGD-a u pravilu utemeljeni na bonitetnim parametrima koje CGD upotrebljava za dostavu relevantnih financijskih podataka banci Banco de Portugal kao dio svojih regulatornih obveza te interno za financijske projekcije koje se periodički ažuriraju za svaku poslovnu jedinicu. CGD je isto tako upotrebljavao te bonitetne parametre za sve financijske podatke u svojem planu restrukturiranja te za financijske podatke u planovima financiranja i kapitalnim planovima koji se redovno dostavljaju Međunarodnom monetarnom fondu („MMF”), Europskoj središnjoj banci („ESB”) i Europskoj komisiji („Trojka”).
Međutim, grupacija CGD objavljuje godišnja izvješća na temelju računovodstvenih parametara. Računovodstveni parametri uključuju sva društva kćeri, neovisno o njihovoj uključenosti u regulatorno područje primjene portugalske središnje banke. U slučaju CGD-a najvažnija razlika između bonitetnih i računovodstvenih parametara odnosi se na društvo Caixa Seguros e Saúde („Caixa Seguros”), holding društvo osigurateljnih i zdravstvenih poslovnih jedinica, koje je uključeno u bonitetne parametre metodom udjela.
Kako bi se omogućila bolja usporedba s javno dostupnim podacima, u ovoj su Odluci neki financijski podaci zato navedeni na temelju računovodstvenih parametara, pri čemu je to, međutim, uvijek jasno označeno.
(*) Obveze prema klijentima.
(**) Ukupne obveze umanjene za obveze prema klijentima ili središnjoj banci.
(6) Odluku u predmetu SA.34055 (11/N) od 30.5.2012. (SL C 249, 18.8.2012., str. 5.).
(***) Povjerljive informacije.
(7) BNP je nacionaliziran 2008., a prodan 2011. Dio njegove imovine prenesen je CGD-u.
(8) Vidjeti uvodnu izjavu 25. Odluke o novom programu dokapitalizacije kreditnih institucija u Portugalu SA. 34055 (11/N) od 30.5.2012.
(9) Odluka od 17. prosinca 2012., predmet SA. 35747 (12/N), SL C 43, 15.2.2013., str. 21.
(10) Vidjeti priopćenje za tisak 10191/11 Vijeća Europske unije, 17.5.2011.
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122072.pdf
(11) SL C 195, 19.8.2009., str. 9.
(12) SL C 356, 6.12.2011., str. 7.
(13) Preporuke Upravnog vijeća ESB-a o određivanju cijena dokapitalizacija od 20. studenoga 2008.
(14) Od odgovarajućega referentnog datuma dodjele mjere potpore.
PRILOG
OBVEZE DRUŠTVA CAIXA GERAL DE DEPÓSITOS, S.A.
1. Kontekst
Ovim se dokumentom utvrđuju uvjeti („obveze”) za restrukturiranje društva Caixa Geral de Depósitos S.A. („CGD” ili „banka”) na čiju su se provedbu obvezali Portugalska Republika i CGD.
2. Definicije
U ovom dokumentu, osim ako je zbog konteksta nužno drukčije, jednina uključuje množinu (i obrnuto), a pojmovi u dokumentu imaju sljedeće značenje:
Pojam |
Značenje |
||||||
Upravljanje imovinom |
znači razvoj posebnih rješenja za ulaganje štednje iz maloprodaje (upravljanje zajedničkim i mirovinskim fondovima te razvoj rješenja prilagođenih pojedinačnim ulagačkim potrebama) i institucionalnih klijenata koji uključuju mirovinske fondove, osiguravajuća društva, poduzeća i javne institucije (upravljanje investicijskim portfeljima na temelju zahtjeva klijenta praćenjem referentne vrijednosti ili apsolutnih rješenja povrata). |
||||||
Bankoosiguranje |
znači partnerstvo između banke i osiguravajućeg društva treće osobe prema kojem banka u svojoj mreži podružnica prodaje proizvode osiguravajućeg društva. |
||||||
Banka BCG Španjolska |
Banco Caixa Geral, S.A. (Španjolska) navodi se i kao maloprodajno poslovanje u Španjolskoj. |
||||||
Caixa Seguros |
znači CGD-ovo glavno društvo kći u osigurateljnom poslovanju. |
||||||
Omjer C/I |
znači omjer troškova poslovanja (troškovi zaposlenika i prodajni, opći i administrativni troškovi) i prihoda od poslovanja (zbroj neto kamatnih prihoda, prihoda od provizija, prihoda od instrumenata kapitala, prihoda od financijskog poslovanja i svih ostalih prihoda od poslovanja). |
||||||
Obveze |
znači obveze povezane s restrukturiranjem CGD-a utvrđene ovim dokumentom. |
||||||
Poslovanje s poslovnim subjektima |
znači bankarske usluge za velika, mala i srednja poduzeća. |
||||||
Stopa pokrivenosti rizičnih kredita |
znači stopa pokrivenosti rizičnih kredita akumuliranim rezervacijama za gubitke po kreditima. |
||||||
Osnovna regija |
znači domaća osnovna regija (Portugal) i međunarodna osnovna regija (kako je utvrđena točkom 4.2.2.1.). |
||||||
Rizični kredit, |
prema definiciji iz upute br. 16/2004 (pročišćena verzija od 31. svibnja 2013. – uključuje reviziju uvedenu uputom br. 23/2011) Banke Portugala, odgovara zbroju sljedećih elemenata:
|
||||||
Odluka |
znači Odluka Europske komisije od 24. srpnja 2013. o restrukturiranju CGD-a u kontekstu koje su preuzete ove obveze. |
||||||
Povjerenik za smanjenje investicija |
jedna fizička ili pravna osoba ili više njih, neovisnih o CGD-u, koje je odobrila Komisija i imenovao CGD i dao im isključivu punomoć za prodaju društva Caixa Seguros kupcu. Povjerenik za smanjenje investicija štiti legitimne financijske interese CGD-a koji podliježu bezuvjetnoj obvezi CGD-a da smanji investicije za […]. |
||||||
Zaposlenik |
znači sve osobe koje su s CGD-om sklopile ugovor o zaposlenju. |
||||||
Otkup potraživanja |
znači financijska transakcija pri kojoj poduzeće prodaje svoja potraživanja (odnosno fakture) trećoj osobi (koja se naziva faktorom) uz rabat. Složen proizvod koji uključuje kombinaciju financiranja, osiguranja kredita i usluga financijskog upravljanja (naplate). |
||||||
Međunarodne instrumentalne djelatnosti |
ima značenje utvrđeno točkom 4.2.2.2. |
||||||
Investicijsko bankarstvo |
znači posebne financijske usluge za poduzeća i institucionalne klijente, uključujući savjetovanje pri spajanju i preuzimanju poduzeća, financiranje projekata, financiranje poduzeća (financiranje preuzimanja, strukturno financiranje, obveznice, komercijalni zapisi, sekuritizacija itd.), tržišne operacije u pogledu temeljnog kapitala (prve javne ponude, ponude za preuzimanje, transakcije povezane s kapitalom itd.) i upravljanje tržišnim rizikom (zaštitama i rješenjima za strukturno financiranje). Osim toga, ono uključuje i pružanje usluga financijskog posredovanja i izvješća o istraživanju institucionalnim i privatnim pojedinačnim ulagačima, posredovanje kod obveznica s fiksnim prihodom te sindiciranje strukturnih kredita. |
||||||
KPI |
ključni pokazatelji učinka (engl. Key Performance Indicators) |
||||||
Leasing |
znači ugovor na temelju kojeg pojedinac ili poduzeće koristi neku dugotrajnu imovinu koju otplaćuje u nizu ugovornih, redovnih obroka te je po završetku ugovora ima mogućnost otkupiti. |
||||||
LDR |
znači neto omjer kredita i depozita. |
||||||
Povjerenik za praćenje ili povjerenik |
ima značenje utvrđeno točkom 6.10. Dodatka I. ovoj Odluci. |
||||||
Nova proizvodnja |
uključuje sve novougovorene poslove uz iznimku proizvodnje za koju su ugovorne obveze preuzete ranije ili nove proizvodnje koja je potrebna isključivo za očuvanje vrijednosti instrumenta osiguranja kredita ili koja je na drugi način povezana sa svođenjem kapitalnih gubitaka na najmanju moguću mjeru i/ili s povećanjem očekivane vrijednosti povrata kredita. |
||||||
Omjer loših kredita u novim kreditima |
znači proizvodnja novih kredita čije su kamate i/ili glavnice dospjele prije 90 ili više dana/ukupni portfelj novih kredita |
||||||
Trgovanje za vlastiti račun |
znači CGD-ove redovne aktivnosti trgovanja, neovisne o poslovanju s klijentima, upotrebom vlastitog kapitala i bilance banke. |
||||||
Razdoblje restrukturiranja |
vremensko je razdoblje utvrđeno točkom 3.3. |
||||||
Najam |
znači sporazum na temelju kojeg se vrši uplata za privremenu upotrebu dobara (osobito vozila) u vlasništvu nefinancijskog društva, koju u pravilu prati pružanje brojnih povezanih usluga. |
||||||
Plan restrukturiranja |
znači plan koji je CGD dostavio Europskoj komisiji putem Portugalske Republike, kako je zadnje izmijenjen i dopunjen pisanim komunikacijama 19. srpnja 2013. |
||||||
Korektivne mjere |
znači mjere koje će CGD-u omogućiti ispunjavanje utvrđenih ciljeva. CGD će predstaviti korektivne mjere kako je opisano u točki 4.2.3.3. Povjerenik za praćenje analizirat će predložene korektivne mjere i podnositi izvješća Komisiji o njihovoj adekvatnosti za ispunjavanje ciljeva iz plana restrukturiranja. |
||||||
RWA |
znači rizikom ponderirana imovina koja se izračunava na konsolidiranoj osnovi u skladu s mjerodavnim portugalskim propisima i prema odobrenju Banke Portugala na datum Odluke. |
||||||
MSP |
znači mala i srednja poduzeća s prometom manjim ili jednakim 50 milijuna EUR i kreditnom izloženošću prema CGD-u koja ne premašuje 1 milijun EUR. |
||||||
VAR |
znači vrijednost adherentna riziku, mjera rizika portfelja prema opisu u izmjeni Bazelskog odbora za nadzor banaka iz 1996. Vrijednosti se za potrebe izračuna odnose na metodologiju povijesne simulacije s pomoću razdoblja držanja u trajanju od deset dana, intervala povjerenja od 99 % i 501 dana trgovanja podacima (što odgovara dvogodišnjem vremenskom razdoblju). |
||||||
Poduzetnički kapital |
znači čin osiguranja financijskog kapitala novoosnovanim poduzećima, osobito onima s velikim potencijalom za rast, u zamjenu za udjel u poduzeću. |
3. Općenito
3.1. |
Portugal treba osigurati pravilnu i cjelovitu provedbu plana restrukturiranja CGD-a. |
3.2. |
Portugal treba tijekom provedbe plana restrukturiranja osigurati ispunjavanje obveza u cijelosti. |
3.3. |
Razdoblje restrukturiranja završit će 31. prosinca 2017. Obveze se primjenjuju tijekom razdoblja restrukturiranja, osim ako je predviđeno drukčije. |
4. Restrukturiranje cgd-a: podjela na osnovne djelatnosti I sporedne djelatnosti
4.1. CGD će podijeliti svoje djelatnosti na dva dijela: osnovne i sporedne djelatnosti. Kombinirana ukupna vrijednost bilance (1) osnovnih i sporednih djelatnosti iznosila je 120 642 milijuna EUR u prosincu 2011. U lipnju 2012. ukupna vrijednost bilance iznosila je 117 694 milijuna EUR, dok je do kraja prosinca ona iznosila 116 857 milijuna EUR.
Podjela CGD-a izvršit će se kako slijedi:
4.2. Osnovne djelatnosti
Imovina raspoređena u osnovne djelatnosti
Osnovne djelatnosti uključuju osnovne djelatnosti na domaćem tržištu (maloprodajno poslovanje s kućanstvima, malim i srednjim poduzećima, poslovnim subjektima, investicijsko bankarstvo, upravljanje imovinom, leasing, otkup dugovanja, najam, bankoosiguranje i poduzetnički kapital), osnovne djelatnosti na međunarodnom tržištu i međunarodne instrumentalne djelatnosti.
4.2.1. Osnovne djelatnosti na domaćem tržištu uključuju neto imovinu utvrđenu u nastavku (isključni datum (engl. cut-offa date) 31. prosinca 2012.):
4.2.1.1. |
[850–900] milijuna EUR u novcu i novčanim sredstvima u središnjoj banci; |
4.2.1.2. |
[1 000–1 500] milijuna EUR u kreditima (/potraživanjima prema) kreditnim institucijama; |
4.2.1.3. |
[2 500–3 000] milijuna EUR u financijskoj imovini koja se drži radi trgovanja; |
4.2.1.4. |
[10 000–15 000] milijuna EUR u financijskoj imovini raspoloživoj za prodaju; |
4.2.1.5. |
[0–5] milijuna EUR u financijskoj imovini koja se drži do dospijeća; |
4.2.1.6. |
[60 000–65 000] milijuna EUR u kreditima klijentima; od čega:
|
4.2.1.7. |
[400–450] milijuna EUR u nekretninama, postrojenjima i opremi; |
4.2.1.8. |
[150–200] milijuna EUR u nematerijalnoj imovini; |
4.2.1.9. |
[4 000–4 500] milijuna EUR u ostaloj imovini; od čega:
|
4.2.1.10. |
[30–40] milijuna EUR u doprinosu neto imovine od udjela u ostalim domaćim poslovnim jedinicama (metoda udjela) navedenih u Dodatku II. |
4.2.2. Osnovne djelatnosti na međunarodnom tržištu i međunarodne instrumentalne djelatnosti uključuju doprinos neto imovine i međunarodna područja navedena u nastavku (isključni datum (engl. cut-off date) 31. prosinca 2012.).
4.2.2.1. |
Osnovne djelatnosti na međunarodnom tržištu uključuju sva međunarodna područja („međunarodna osnovna regija”) u kojima je CGD u velikoj mjeri prisutan u maloprodajnom bankarskom poslovanju preko lokalne podružnice ili povezane jedinice, kako je navedeno u nastavku:
|
4.2.2.2. |
Međunarodne instrumentalne djelatnosti posebne su djelatnosti pružanja usluga grupaciji CGD (poput financiranja, pristupa institucionalnim tržištima i strukturiranja proizvoda). Instrumentalne djelatnosti obavljaju lokalne specijalizirane podružnice ili povezane jedinice na ključnim tržištima navedenima u nastavku:
|
4.2.3. Vrijednost
4.2.3.1. |
Do kraja prosinca 2014. vrijednost bilance osnovnih djelatnosti ne premašuje [100–150] milijardi (3) EUR, RWA ne premašuje [70–80] milijardi EUR, C/I ne premašuje [70–80] %, LDR ne premašuje [120–130] %, a stopa pokrivenosti rizičnih kredita nije manja od [50–60] %. |
4.2.3.2. |
Do kraja prosinca 2016. vrijednost bilance osnovnih djelatnosti ne premašuje [100–150] milijardi (4) EUR, RWA ne premašuje [70–80] milijardi EUR, C/I ne premašuje [50–60] %, LDR ne premašuje [120–130] %, a stopa pokrivenosti rizičnih kredita nije manja od [50–60] %. |
4.2.3.3. |
Ukupna izloženost u konsolidiranoj bilanci prema […] izdavateljima ne premašuje [10–20] milijardi EUR tijekom razdoblja restrukturiranja. |
4.2.3.4. |
Postane li izgledno da prethodni ciljevi u pogledu bilance, RWA-a, C/I-ja, LDR-a i pokrivenosti rizičnih kredita neće biti ispunjeni, CGD na vlastitu inicijativu i u svakom slučaju na zahtjev povjerenika za praćenje predstavlja korektivne mjere u roku od mjesec dana. Povjerenik za praćenje analizirat će predložene korektivne mjere i podnijeti izvješće Komisiji o njihovoj adekvatnosti za ispunjavanje ciljeva utvrđenih planom restrukturiranja. |
4.2.4. Podružnice i zaposlenici
Zbog osnovnih djelatnosti smanjit će se njegova trenutačna struktura u Portugalu kako slijedi:
4.2.4.1. |
S 829 (31. prosinca 2012.) na [750–800] podružnica za maloprodajno poslovanje na domaćem tržištu (5) do […]. |
4.2.4.2. |
Podružnice nije dopušteno zamijeniti drugim subjektima ili strukturama koji u osnovi pružaju iste usluge i uključuju znatan broj zaposlenika. Međutim, CGD može umjesto toga ugraditi automatske uslužne točke (poput bankomata ili slično). |
4.2.4.3. |
S 11 904 domaća zaposlenika (bez poslovne jedinice za osiguranje do 31. prosinca 2012.) na [10 000–15 000] zaposlenika do […], na [10 000–15 000] zaposlenika do […], na [10 000–15 000] zaposlenika do kraja […], na [10 000–15 000] zaposlenika do […]. |
4.2.4.4. |
Nakon godine […] i do kraja razdoblja restrukturiranja broj se podružnica u Portugalu ne povećava. |
4.2.4.5. |
Postane li izgledno da prethodni ciljevi u pogledu podružnica i zaposlenika nisu ispunjeni, CGD na vlastitu inicijativu, a u svakom slučaju na zahtjev povjerenika za praćenje predstavlja korektivne mjere u roku od mjesec dana od zahtjeva povjerenika. Povjerenik za praćenje analizirat će predložene korektivne mjere i podnijeti izvješće Komisiji o njihovoj adekvatnosti za ispunjavanje ciljeva utvrđenih planom restrukturiranja. |
4.2.5. Opis osnovnih djelatnosti
4.2.5.1. |
Osnovne su djelatnosti komercijalno maloprodajno bankarstvo, s posebnim naglaskom na kućanstvima, bankarstvo za mala, srednja i velika poduzeća, koje uključuje i investicijsko bankarstvo, upravljanje imovinom, najam, usluge leasinga i otkupa dugovanja, bankoosiguranje i poduzetnički kapital i ponajprije su usmjerene na domaću osnovnu regiju i međunarodnu osnovnu regiju te na međunarodne instrumentalne djelatnosti. |
4.2.5.2. |
Posljedično, tijekom razdoblja restrukturiranja CGD:
|
4.2.6. Načela koja se primjenjuju na međunarodne osnovne djelatnosti i međunarodne instrumentalne djelatnosti
Do kraja razdoblja restrukturiranja CGD će najveće napore uložiti u smanjenje izloženosti financiranja kapitala i unutar grupacije za međunarodne osnovne djelatnosti. CGD ne povećava izloženost financiranja kapitala i unutar grupacije za međunarodne osnovne djelatnosti i međunarodne instrumentalne djelatnosti, osim ako je to povećanje izravna posljedica prethodnih ugovornih obveza prema trećim osobama koje su postojale prije ove Odluke ili regulatornih obveza ili ako je ono potrebno u skladu s konačnom i obvezujućom odlukom javnog tijela o CGD-u. Prije provedbe kapitalne mjere CGD se obvezuje bez odgađanja obavijestiti povjerenika za praćenje o svim takvim odlukama i predstaviti mu poslovni plan za subjekte kojima je potreban dodatni kapital ili financiranje. Povjerenik za praćenje analizirat će poslovni plan i podnijeti izvješće Komisiji o adekvatnosti poduzetih mjera.
4.2.7. Plan restrukturiranja banke BCG Španjolska
4.2.7.1. CGD će restrukturirati poslovanje banke BCG Španjolska kako bi osigurao njezinu dugoročnu održivost, samostalnost od CGD-a u smislu financiranja i pozitivan doprinos profitabilnosti grupacije CGD.
4.2.7.2. CGD se obvezuje obustaviti sve djelatnosti u Španjolskoj koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima (maloprodajno bankarstvo (6), potpora malim i srednjim poduzećima i prekogranično poslovanje). CGD se posebno obvezuje:
4.2.7.2.1. |
zaustaviti novu proizvodnju u djelatnosti financiranja projekata; |
4.2.7.2.2. |
zaustaviti novu proizvodnju u djelatnosti financiranja poluge; |
4.2.7.2.3. |
zaustaviti novu proizvodnju u djelatnosti financiranja preuzimanja. |
4.2.7.3. Restrukturiranje banke BCG Španjolska odvija se u dvjema fazama.
4.2.7.3.1. 1. faza
Do […] CGD će:
4.2.7.3.1.1. |
iskoristiti svoju španjolsku podružnicu kao sredstvo za konsolidaciju naslijeđenog portfelja u Španjolskoj odvajanjem osnovnih od sporednih djelatnosti i zaštitom osnovne djelatnosti. Sporedni veleprodajni kreditni i nekretninski portfelji banke BCG Španjolska i CGD-ove španjolske podružnice (Sucursal em Espanha) konsolidirat će se u španjolskoj podružnici, što će dovesti do zaustavljanja nove proizvodnje i upravljanja smanjenjem tih portfelja (vidjeti Dodatak III. za detaljan popis imovine u vrijednosti od [1 000–1 500] milijuna EUR koju treba izdvojiti iz banke BCG Španjolska); |
4.2.7.3.1.2. |
restrukturirati maloprodajnu mrežu banke BCG Španjolska, uključujući imovinu vrijednu [5 000–5 500] milijuna EUR na dan 31. prosinca 2012. (vidjeti Dodatak III. za detaljan popis imovine vrijedne [5 000–5 500] milijuna EUR) ponovnim usmjeravanjem poslovanja na osnovne djelatnosti, usmjeravanjem na prekogranična mala i srednja poduzeća te smanjenjem broja podružnica koje ostvaruju negativnu profitabilnost, neodrživ LDR i nemaju dovoljno klijenata; |
4.2.7.3.1.3. |
broj podružnica smanjit će se sa 173 podružnice u prosincu 2012. na [100–110] do […] (vidjeti Dodatak V. za detaljan popis podružnica) i neće se povećavati tijekom razdoblja restrukturiranja; |
4.2.7.3.1.4. |
broj zaposlenih smanjit će se sa 797 u prosincu 2012. na [500–523] do […] i neće se povećavati tijekom razdoblja restrukturiranja; |
4.2.7.3.1.5. |
ključni pokazatelji učinka (KPI-jevi) koje treba ostvariti do […] Od listopada 2014. povjerenik za praćenje počet će ocjenjivati hoće li sljedeći KPI-jevi biti ispunjeni za banku BCG Španjolska do […].
|
4.2.7.3.2. 2. faza
4.2.7.3.2.1. |
Od […] CGD će nastaviti provedbu plana restrukturiranja banke BCG Španjolska do kraja razdoblja restrukturiranja ako su ključni pokazatelji učinka ostvareni do […]. |
4.2.7.3.2.2. |
Ako prethodni ključni pokazatelji učinka ne budu ostvareni do […] ili čim povjerenik za praćenje dovrši svoju ocjenu da postoje dostatni dokazi da ti pokazatelji neće biti ostvareni, banka BCG Španjolska odmah će obustaviti novu proizvodnju i pokrenuti postupak prekida poslovanja u Španjolskoj, pri čemu bi CGD mogao zadržati smanjenu prisutnost kako bi olakšao prekid poslovanja u Španjolskoj. |
4.3. Sporedne djelatnosti
Sve djelatnosti i imovina koje nisu izrijekom navedene u odjeljku 4.2. smatraju se sporednima. U cilju povrata održivosti i orijentacije na osnovnu djelatnost CGD se rješava osigurateljnog i zdravstvenog dijela poslovanja, prodaje sve nestrateške udjele i smanjuje sve sporedne djelatnosti kako je opisano u nastavku.
4.3.1. Prodaja društva Caixa Seguros
4.3.1.1. |
CGD-ovo glavno društvo kći koje djeluje u osiguranju, Caixa Seguros, prodaje se do […]. Prodaja poslovne jedinice za osiguranje […]:
|
4.3.2. Imovina dodijeljena sporednim djelatnostima koje treba smanjiti
4.3.2.1. |
Sporedne djelatnosti uključuju imovinu utvrđenu u nastavku (isključni datum (engl. cut-off date) 31. prosinca 2012.):
|
4.3.2.2. |
Do kraja prosinca 2014. sporedna imovina ne premašuje [10–20] milijardi EUR. |
4.3.2.3. |
Do kraja prosinca 2016. sporedna imovina ne premašuje [5–10] milijardi EUR. |
4.3.2.4. |
Načela koja se primjenjuju na sporedne djelatnosti
|
5. Mehanizam otplate potpore
5.1. |
CGD se obvezuje na otplatu 900 milijuna konvertibilnih instrumenata u sljedećim tranšama:
|
5.2. |
Ne dovodeći u pitanje nadležnosti Banke Portugala kao bankarskoga nadzornog tijela CGD-a, otplata konvertibilnih instrumenata obustavlja se, u potpunosti ili djelomično, ako se na temelju obrazloženog zahtjeva CGD-a koji odobri povjerenik za praćenje smatra da bi se time ugrozilo stanje solventnosti banke sljedećih godina. |
5.3. |
CGD se obvezuje isplatiti 405 415 EUR (iznos jednak kuponskom plaćanju od 28. rujna 2012.) Portugalskoj Republici do kraja 2013. |
6. Bihevioralne mjere I poslovno upravljanje
6.1. Zabrana preuzimanja: CGD se obvezuje suzdržavati se od preuzimanja. To se odnosi na kupnju društava s vlastitom pravnom strukturom i udjela u društvima ili paketa imovine koji predstavljaju komercijalnu transakciju ili granu djelatnosti. To se ne odnosi na preuzimanja koja su nužna za održavanje financijske stabilnosti i/ili stabilnosti povezane s udruživanjem ili su u interesu učinkovitoga tržišnog natjecanja, uz uvjet da ih je prethodno odobrio povjerenik za praćenje. To se ne odnosi niti na 1. preuzimanja koja su, u smislu upravljanja postojećim obvezama klijenata u financijskim poteškoćama, dio uobičajenog poslovanja banke, 2. aktivnosti u području poduzetničkog kapitala, 3. preuzimanja obuhvaćena iznimkama iz točke 4.2.6. koja su u skladu s postupkom iz iste točke, 4. preuzimanja unutar grupacije ili 5. preuzimanja udjela u portugalskim društvima koja nisu kreditne institucije u kojima CGD već ima najmanje 50 %, uz uvjet da ih je prethodno odobrio povjerenik za praćenje. Tu je obvezu potrebno primjenjivati do kraja razdoblja restrukturiranja. CGD može stjecati udjele u poduzećima uz uvjet da je cijena koju je CGD platio kod preuzimanja niža od [0–5] % vrijednosti bilance CGD-a na posljednji dan mjeseca koji prethodi Odluci i da su kumulativne neto cijene koje je CGD platio za sva preuzimanja tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja niže od [0–5] % vrijednosti bilance CGD-a na isti datum.
6.2. Zabrana agresivnih poslovnih praksi: Banka korisnica izbjegava primjenu agresivnih poslovnih praksi tijekom razdoblja restrukturiranja.
6.3. Trgovanje za vlastiti račun: Portugal će osigurati da se CGD ne bavi trgovanjem za vlastiti račun iznad najniže razine potrebne za uobičajeno funkcioniranje riznice. Tijekom razdoblja restrukturiranja ukupno ograničenje VAR-a financijske imovine koja se drži radi trgovanja neće premašivati [30–40] milijuna EUR.
6.4. Oglašavanje: CGD ne smije upotrebljavati dodijeljene mjere potpore ili sve prednosti koje zbog njih uživa za potrebe oglašavanja.
6.5. Osiguranja u pogledu poslovnog upravljanja
6.5.1. |
Svi članovi CGD-ovih upravljačkih tijela imaju kvalifikacije utvrđene člancima 30. i 31. Općeg okvira za kreditne institucije i financijska društva odobrenog Uredbom-zakonom 298/92 od 31. prosinca, kako je izmijenjen, kao i smjernicama Europskoga nadzornog tijela za bankarstvo za ocjenjivanje prikladnosti članova upravljačkog tijela i nositelja ključnih funkcija od 22. studenoga 2012. (EBA/GL/2012/06). Uprava bi se trebala sastojati od najviše 20 članova. Dioničar CGD-a nastojat će smanjiti taj broj na 16 na kraju mandata trenutačne uprave. |
6.5.2. |
Osim odbora uspostavljenih statutom CGD-a (izvršni odbor i odbor za reviziju) i Odbora za strategiju, upravljanje i ocjenjivanje koji je uspostavio upravni odbor i koji se sastoji od neizvršnih direktora, CGD imenuje samo unutarnja tijela koja su nužna za potporu upravljanju društva, a koja se sastoje od članova izvršnog odbora i, prema potrebi, zaposlenika CGD-a na višim upravljačkim položajima u odgovarajućim područjima. |
6.5.3. |
Sve CGD-ove odluke donose se isključivo zbog poslovnih razloga i sva komunikacija između Portugala i CGD-a odvija se u tržišnim uvjetima. |
6.5.4. |
Portugal se obvezuje da neće utjecati ni na svakodnevno operativno upravljanje CGD-om ni na njegova unutarnja pravila u pogledu politika kreditnog rizika, određivanja cijena i pozajmljivanja. Međutim, Portugal može izdavati smjernice u pogledu CGD-ova strateškog fokusa i ostalih pitanja na temelju općih uvjeta zakona o trgovačkim društvima i zakona o javnim poduzećima (Uredba-zakon 558/99 od 17. prosinca, kako je izmijenjen). Portugal neće narušavati potpunu neovisnost uprave banke u pogledu politika kreditnog rizika i pozajmljivanja u slučaju savjetovanja o CGD-ovim poslovnim planovima i planovima za pozajmljivanje određenim gospodarskim sektorima. |
6.5.5. |
Kreditni odbor, prošireni kreditni odbor i odbor za reviziju CGD-a u položaju su u potpunosti neovisnog odlučivanja i pri svim imenovanjima u njih poštuje se činjenica da članovi tih tijela moraju biti u mogućnosti djelovati neovisno i bez ikakva sukoba interesa. |
6.5.6. |
CGD osigurava da najkasnije do 31. prosinca 2013. njegove politike kredita i rizika uključuju načelo da sve klijente treba tretirati pošteno i bez diskriminacije, osim klijenata povezanih s kreditnim rizikom i mogućnošću plaćanja, koje treba sustavno primjenjivati unutar grupacije. Politikama kredita i rizika utvrdit će se načela i granične vrijednosti iznad kojih dodjelu kredita moraju odobriti više upravljačke razine, uvjeti za reprogram kredita te rješavanje tužbi i sporova. |
6.5.7. |
CGD osigurava da je najkasnije do 31. prosinca 2013. poseban odjeljak politika kredita i rizika namijenjen pravilima kojima se uređuju odnosi s povezanim dužnicima (uključujući zaposlenike, dioničare, direktore, menadžere, kao i njihove supružnike, djecu, braću ili sestre i sve s njima izravno ili neizravno povezane pravne subjekte). |
6.5.8. |
Radi osiguranja CGD-ove sukladnosti s načelima utvrđenima točkama 6.5.1. do 6.5.7. povjereniku će biti dopušteno:
|
6.6. Naknada tijelima i zaposlenicima:
6.6.1. |
CGD potvrđuje poticajni učinak i adekvatnost svojih sustava naknade i osigurava da oni ne dovode do izlaganja nepotrebnim rizicima, da su usmjereni na održive, dugoročne ciljeve društva te da su transparentni. |
6.6.2. |
CGD kao financijska institucija uspostavlja i provodi svoje politike o pitanjima plaća i naknada isključivo u skladu s pravilima koja je portugalska vlada utvrdila Uredbom-zakonom 104/2007 od 3. travnja (kojim je prenesena Direktiva 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija) kako je izmijenjen Uredbom-zakonom 88/2011 od 20. srpnja te pravilima koja je uspostavila Portugalska središnja banka u dokumentu Aviso 10/2011 od 29. prosinca. |
6.6.3. |
Osim toga, CGD-ova politika naknada članovima uprave u skladu je i s Uredbom-zakonom 71/2007 od 27. ožujka kojim se uspostavlja režim statuta članova uprave poduzeća pod kontrolom države. |
6.6.4. |
Isto tako, CGD se obvezuje osigurati usklađenost s pravilima i preporukama koje je u tom području utvrdila Europska komisija u okviru EU-a za državnu potporu. |
6.6.5. |
Točnije, CGD se obvezuje ograničiti ukupnu naknadu svim zaposlenicima, uključujući članove uprave i više rukovodeće osoblje, na odgovarajuću razinu, uključujući sve moguće fiksne i varijabilne dijelove, uključujući mirovine, u skladu s člancima 92. i 93. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ. |
6.7. Zabrana isplata dividende, kupona i kamata: CGD neće isplatiti (i osigurava da njegova društva kćeri ne isplaćuju) dividende, kupone ili kamate imateljima povlaštenih dionica i podređenog duga ako te isplate nisu dug na osnovi ugovornih ili pravnih obveza. Međutim, CGD smije isplaćivati (ili dopušta svojim društvima kćerima isplaćivanje) dividende, kupone ili kamate imateljima povlaštenih dionica ili podređenog duga ako može dokazati da bi neisplata omela ili spriječila otplatu konvertibilnih instrumenata (ili isplatu kupona na konvertibilne instrumente) opisanu u odjeljku 5.
6.8. Potpora portugalskim malim i srednjim poduzećima: U pogledu osiguranja financiranja i razduživanja realnoga gospodarstva, CGD se portugalskoj vladi obvezao da će uplatiti 30 milijuna EUR godišnje u fond koji će ulagati u kapital portugalskih malih i srednjih poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. Banka ili treća osoba s dovoljnim stručnim znanjem i svijesti o ulagačkim prilikama upravlja fondom u skladu s najboljom međunarodnom praksom. Ulaganje u fond podliježe prethodnom odobrenju portugalskog Ministarstva financija u skladu s kriterijima utvrđenima Odlukom ministra kojom se utvrđuju uvjeti za dokapitalizaciju na temelju nacionalnog prava koju će provesti CGD. Sva sredstva koja ne budu prenesena u taj fond u roku od 12 mjeseci od obveze prenose se u portugalsku riznicu. Fond ne predstavlja mehanizam za refinanciranje postojećih kredita. Sva ulaganja koja premašuju prethodno navedeni iznos podliježu prethodnom odobrenju Europske komisije.
6.9. Ostala pravila ponašanja: CGD nastavlja širenje aktivnosti praćenja rizika i provedbu razborite i zdrave poslovne politike usmjerene na održivost.
6.10. Povjerenik za praćenje
6.10.1. |
Portugal osigurava da potpunu i pravilnu provedbu plana restrukturiranja te punu i pravilnu provedbu svih obveza stalno prati neovisni, dostatno kvalificirani povjerenik za praćenje. |
6.10.2. |
Imenovanje, dužnosti, obveze i razrješenje povjerenika za praćenje moraju biti u skladu s postupcima utvrđenima Dodatkom I. ovoj Odluci. |
6.10.3. |
Portugal i CGD osiguravaju da Komisija ili povjerenik za praćenje tijekom provedbe Odluke ima neograničen pristup svim informacijama potrebnima za praćenje njezine provedbe. Komisija ili povjerenik za praćenje može od CGD-a zatražiti obrazloženja i pojašnjenja. Portugal i CGD moraju u potpunosti surađivati s Komisijom i povjerenikom za praćenje u pogledu svih upita povezanih s praćenjem provedbe Odluke. |
6.10.4. |
CGD će Komisiji podnositi redovna godišnja izvješća o razvoju sporednih djelatnosti nakon razrješenja povjerenika za praćenje na kraju razdoblja restrukturiranja. |
6.11. Povjerenik za smanjenje investicija
6.11.1. |
Portugal osigurava CGD-ovu pravodobnu prodaju imovine poslovne jedinice za osiguranje (procijenjenu na […] milijardi EUR) Caixa Seguros. U tu svrhu CGD imenuje povjerenika za smanjenje investicija […] u slučaju da CGD ne sklopi konačan sporazum o kupoprodaji najkasnije do […]. |
6.11.2. |
Portugal osigurava CGD-u prodaju nestrateških udjela (udjel u […] koji odgovara iznosu od [200–250] milijuna EUR). U tu svrhu CGD imenuje povjerenika za smanjenje investicija […] u slučaju da CGD nije u potpunosti smanjio investicije najkasnije do […]. |
6.11.3. |
Povjerenik za smanjenje investicija neovisan je o CGD-u i djeluje u ime i prema uputama Glavne uprave za tržišno natjecanje, ima potrebne kvalifikacije za obavljanje svojeg mandata (primjerice kao investicijska banka ili konzultant) i nije niti će biti u sukobu interesa. Povjerenika za smanjenje investicija plaća CGD na način kojim se ne sprečava neovisno i učinkovito ispunjenje njegova mandata. |
(1) Računovodstveni parametar.
(2) Ne uključujući španjolsku podružnicu i sporednu imovinu koju treba prenijeti na španjolsku podružnicu.
(3) Vidjeti bilješku 1.
(4) Vidjeti bilješku 1.
(5) Ne uključujući samoposlužne podružnice i uključujući poslovnice za poslovne subjekte.
(6) U tradicionalnim područjima (Galicia, Extremadura, Castilla y León i Asturias) i u velikim gradovima i glavnim prekograničnim trgovinskim središtima (Madrid, Barcelona, País Vasco, Andalucía, Aragón i Valencia).
(7) Uz dopušteno odstupanje od 10 %.
(8) Vidjeti bilješku 7.
(*) Vrijednost na dan 31. prosinca 2012.
(**) BNP je nacionaliziran 2008., a prodan 2011. Dio njegove imovine prenesen je CGD-u.
Dodatak I.
POVJERENIK ZA PRAĆENJE
(A) Imenovanje povjerenika za praćenje
i. |
Portugal se obvezuje osigurati da CGD imenuje povjerenika za praćenje koji treba imati dužnosti i obveze utvrđene stavkom C ovog Dodatka. Mandat se odnosi na cijelo trajanje plana restrukturiranja, odnosno do 31. prosinca 2017. Na kraju mandata povjerenik za praćenje mora podnijeti završno izvješće. |
ii. |
Povjerenik mora biti neovisan o CGD-u. Povjerenik mora imati, primjerice poput investicijske banke, konzultanta ili revizora, posebno znanje potrebno za obavljanje mandata i ni u kojem trenutku ne smije biti u sukobu interesa. Povjerenika treba plaćati CGD na način kojim se ne smije sprečavati neovisno i učinkovito ispunjenje njegova mandata. |
iii. |
Portugal Komisiji dostavlja imena dviju ili više osoba radi odobrenja za imenovanje povjerenikom za praćenje u roku od najdulje šest tjedana nakon obavijesti o Odluci. |
iv. |
Ti prijedlozi moraju sadržavati dostatne informacije o tim osobama kako bi Komisija mogla provjeriti ispunjava li predloženi povjerenik zahtjeve utvrđene stavkom A točkom ii., a posebno moraju uključivati sljedeće:
|
v. |
Komisija ima diskrecijsko pravo odobriti ili odbaciti predložene povjerenike te odobriti predloženi mandat koji može biti predmet izmjena koje smatra potrebnima za ispunjavanje obveza povjerenika. U slučaju odobrenja samo jednog imena CGD će tu osobu ili instituciju imenovati povjerenikom ili utjecati na njezino imenovanje u skladu s mandatom koji je odobrila Komisija. U slučaju odobrenja više imena CGD slobodno odlučuje koju odobrenu osobu treba imenovati povjerenikom. Povjerenika će se imenovati u roku od jednog tjedna od odobrenja Komisije u skladu s mandatom koji je odobrila Komisija. |
vi. |
U slučaju odbacivanja svih predloženih povjerenika Portugal dostavlja imena najmanje dodatnih dviju osoba ili institucija u roku od dva tjedna od obavijesti o odbacivanju u skladu sa zahtjevima i postupkom utvrđenima stavkom A točkama i. i iv. |
vii. |
Ako odbaci i sve dodatno predložene povjerenike, Komisija će predložiti povjerenika kojeg će CGD imenovati ili će utjecati na njegovo imenovanje u skladu s mandatom povjerenika koji je odobrila Komisija. |
(B) Imenovanje povjerenika za smanjenje investicija
i. |
Portugal se obvezuje osigurati da CGD imenuje povjerenika za smanjenje investicija u skladu s prethodno utvrđenim postupkom imenovanja povjerenika za praćenje. |
ii. |
Portugal Komisiji dostavlja imena dviju ili više osoba radi odobrenja za imenovanje povjerenikom za smanjenje investicija najkasnije do […] u slučaju da CGD do tada nije sklopio konačan obvezujući sporazum o kupoprodaji društva Caixa Seguros. |
iii. |
Portugal Komisiji dostavlja imena dviju ili više osoba radi odobrenja za imenovanje povjerenikom za smanjenje investicija najkasnije do […] u slučaju da CGD do tada nije sklopio konačan obvezujući sporazum o kupoprodaji preostalih nestrateških udjela ([…]). |
(C) Opće dužnosti i obveze
Povjerenik pomaže Komisiji u osiguranju CGD-ove sukladnosti s obvezama i preuzimanju dužnosti povjerenika za praćenje navedenih u dokumentu o preuzimanju obveza. Povjerenik treba obavljati dužnosti na temelju tog mandata u skladu s planom rada, kao i njegovim revizijama koje je odobrila Komisija. Komisija može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev povjerenika ili CGD-a, povjereniku davati naloge ili upute kako bi osigurala sukladnost s obvezama. CGD nema pravo davati upute povjereniku. Povjerenika obvezuju pravne odredbe o povjerljivosti.
(D) Dužnosti i obveze povjerenika za praćenje i povjerenika za smanjenje investicija
1. |
Dužnost je povjerenika osigurati potpunu i pravilnu sukladnost s obvezama utvrđenima u dokumentu o preuzimanju obveza te potpunu i pravilnu provedbu plana restrukturiranja CGD-a. Komisija može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev povjerenika, povjereniku ili CGD-u davati naloge ili upute kako bi osigurala sukladnost s obvezama u prilogu Odluci. |
2. |
Povjerenik:
|
3. |
Povjerenik za smanjenje investicija kupcu prodaje imovinu poslovne jedinice za osiguranje (procijenjene na [0–5] milijardi EUR), društva Caixa Seguros […]. Povjerenik za smanjenje investicija navodi u sporazumu o kupoprodaji uvjete koje smatra primjerenima za brzu prodaju prije […]. Točnije, povjerenik za smanjenje investicija može u sporazumu o kupoprodaji navesti uobičajene izjave, jamstva i odštete koji su objektivno potrebni za prodaju. Povjerenik za smanjenje investicija štiti legitimne financijske interese CGD-a koji podliježu bezuvjetnoj obvezi CGD-a da smanji investicije za […]. |
4. |
Povjerenik za smanjenje investicija kupcu prodaje preostale nestrateške udjele (po procijenjenoj cijeni od [200–250] milijuna EUR) […]. Povjerenik za smanjenje investicija u sporazumu o kupoprodaji navodi uvjete koje smatra primjerenima za brzu prodaju prije […]. Povjerenik za smanjenje investicija štiti legitimne financijske interese CGD-a koji podliježu bezuvjetnoj obvezi CGD-a da smanji investicije za […]. |
(E) Dužnosti i obveze CGD-a
1. |
CGD treba osigurati i zatražiti od svojih savjetnika da osiguraju povjereniku suradnju, pomoć i informacije koje on zatraži radi obavljanja svojih zadaća na temelju tog mandata. Povjerenik treba imati neograničen pristup svim knjigama, evidencijama, dokumentima, rukovodećem osoblju i ostalim zaposlenicima, objektima, lokacijama i tehničkim informacijama CGD-a ili poslovne jedinice na prodaju koji su nužni za obavljanje njegovih dužnosti na temelju mandata. CGD treba povjereniku staviti na raspolaganje jedan ured ili više njih u svojim poslovnim prostorima, a svi zaposlenici CGD-a trebaju biti dostupni za sastanke s povjerenikom kako bi mu mogli dati sve informacije za obavljanje njegovih dužnosti. |
2. |
Povjerenik može, podložno odobrenju CGD-a (koje se ne smije neopravdano zadržavati ili odgađati) i o njegovu trošku, imenovati savjetnike (osobito za financiranje poslovnih subjekata ili pravne savjete) ako smatra da je njihovo imenovanje nužno ili adekvatno za obavljanje njegovih dužnosti, uz uvjet da su svi troškovi i ostali rashodi povjerenika opravdani. Uskrati li CGD odobrenje savjetnicima koje je predložio povjerenik, Komisija može odobriti njihovo imenovanje umjesto njega, nakon što je saslušala njegove razloge. Samo povjerenik ima pravo davati upute savjetnicima. |
(F) Zamjena, razrješenje i ponovno imenovanje povjerenika
1. |
Ako povjerenik napusti svoje funkcije na temelju obveza ili zbog bilo kojih drugih razloga, poput sukoba interesa povjerenika:
|
2. |
Ako dođe do smjene povjerenika u skladu sa stavkom F točkom 1., od njega je moguće zatražiti nastavak obavljanja njegove funkcije do imenovanja novog povjerenika kojem će povjerenik prenijeti sve relevantne informacije. Novog povjerenika treba imenovati u skladu s postupkom iz stavka A točaka iii. do vii. |
3. |
Osim smjene u skladu sa stavkom F točkom 1., povjerenik treba prekinuti aktivnosti tek nakon što ga Komisija razriješi dužnosti. Do tog razrješenja dolazi kada su ispunjene sve obveze koje su povjerene povjereniku. Međutim, Komisija može u bilo kojem trenutku zatražiti ponovno imenovanje povjerenika ako se naknadno ustanovi da odgovarajuće korektivne mjere nisu u potpunosti i pravilno provedene. |
Dodatak II.
DOPRINOS NETO IMOVINE OD UDJELA U OSTALIM DOMAĆIM POSLOVNIM JEDINICAMA (METODA UDJELA)
Vrijednosti od prosinca 2012.
Poslovna jedinica |
Država |
Udjel (%) |
Neto imovina Metoda udjela (u milijunima EUR) |
Aktivnost |
SIBS SGPS |
Portugal |
21,6 |
14,7 |
Holding društvo za elektroničko plaćanje i upravljanje portugalskim sustavom bankomata koji koriste sve banke na portugalskom tržištu. U društvu sudjeluje 26 banaka koje posluju na portuglaskom tržištu. |
Prado – Cartolinas da Lousã |
Portugal |
37,4 |
4,4 |
Industrijska jedinica za proizvodnju kartona i papira. […]. |
Torre Ocidente |
Portugal |
25,0 |
4,1 |
Društvo za poslovanje nekretninama, vlasnik jedne nekretnine za komercijalni najam. […]. |
Locarent |
Portugal |
50,0 |
3,9 |
Pružatelj usluga najma automobila. |
Ca Papel do Prado |
Portugal |
37,4 |
1,3 |
Društvo koje u vlasništvu ima nekretnine neaktivne tvornice […]. |
TF Fundo Turismo |
Portugal |
33,5 |
1,3 |
Upravitelj nekretninskoga investicijskog fonda u turističkom sektoru čiji je većinski dioničar portugalska država. |
Yunit Serviços |
Portugal |
33,33 |
0,3 |
Društvo koje razvija rješenja za e-trgovinu za proizvode i usluge malih i srednjih poduzeća. |
Bem Comum SCR |
Portugal |
32,0 |
0,1 |
Upravitelj investicijskog fonda za promicanje i potporu pokretanju novih poduzeća pojedinačnih poduzetnika i nezaposlenih. |
Dodatak III.
DETALJNA IMOVINA BANKE BCG ŠPANJOLSKA (UKLJUČUJUĆI IMOVINU KOJA ĆE SE PRENIJETI ŠPANJOLSKOJ PODRUŽNICI)
[…]
Dodatak IV.
DETALJNA IMOVINA ŠPANJOLSKE PODRUŽNICE
[…]
Dodatak V.
POPIS […] ŠPANJOLSKIH PODRUŽNICA ([…])
[…]
AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA
7.11.2014 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 323/52 |
Samo izvorni tekstovi UN/ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u posljednjem izdanju UN/ECE-ova dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na web-mjestu:
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
Pravilnik br. 85 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – jedinstvene odredbe o homologaciji motora s unutarnjim izgaranjem ili električnih pogonskih sklopova namijenjenih za pogon motornih vozila kategorije M i N s obzirom na mjerenje neto snage i najveće 30-minutne snage električnih pogonskih sklopova
Obuhvaća sav važeći tekst do:
dopune 6. izvornoj verziji Pravilnika – dan stupanja na snagu: 15. srpnja 2013.
SADRŽAJ
1. |
Područje primjene |
2. |
Definicije |
3. |
Zahtjev za homologaciju |
4. |
Homologacija |
5. |
Zahtjevi i ispitivanja |
6. |
Sukladnost proizvodnje |
7. |
Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
8. |
Izmjena i proširenje homologacije tipa pogonskog sklopa |
9. |
Konačno obustavljena proizvodnja |
10. |
Nazivi i adrese tehničkih servisa nadležnih za provedbu ispitivanja u svrhu homologacije i nadležnih homologacijskih tijela |
PRILOZI
1. |
Osnovna obilježja motora s unutarnjim izgaranjem i podatci o provedbi ispitivanja |
2. |
Osnovna obilježja električnoga pogonskog sklopa i podatci o provedbi ispitivanja |
3.a |
Obavijest o homologaciji ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje pogonskog sklopa na temelju Pravilnika br. 85 |
3.b |
Obavijest o homologaciji ili proširenju ili odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje tipa vozila s obzirom na pogonski sklop na temelju Pravilnika br. 85 |
4. |
Izgledi homologacijskih oznaka |
5. |
Metoda za mjerenje neto snage motora s unutarnjim izgaranjem |
6. |
Metoda za mjerenje neto snage i najveće 30-minutne snage električnih pogonskih sklopova |
7. |
Provjere sukladnosti proizvodnje |
8. |
Referentna goriva |
1. PODRUČJE PRIMJENE
1.1. |
Ovaj se Pravilnik primjenjuje na prikaz krivulje kao funkcije brzine vrtnje motora za snagu pri punom opterećenju prema navodu proizvođača za motore s unutarnjim izgaranjem ili električne pogonske sklopove te najveću 30-minutnu snagu električnih pogonskih sklopova namijenjenih za pogon motornih vozila kategorija M i N (1). |
1.2. |
Motori s unutarnjim izgaranjem pripadaju jednoj od sljedećih kategorija: klipni motori s pravocrtnim gibanjem klipa (s vanjskim izvorom paljenja ili kompresijskim paljenjem), osim motora sa slobodnim klipom; klipni motori s rotacijskim gibanjem klipa(s vanjskim izvorom paljenja ili kompresijskim paljenjem); motori sa slobodnim usisom ili motori s prednabijanjem. |
1.3. |
Električni pogonski sklopovi sastoje se od upravljačkih sklopova i elektromotora i rabe se za pogon vozila kao jedini način pogona. |
2. DEFINICIJE
2.1. |
„Homologacija pogonskog sklopa” znači homologacija tipa pogonskog sklopa s obzirom na njegovu neto snagu izmjerenu u skladu s postupkom određenim u prilozima 5. ili 6. ovom Pravilniku. |
2.2. |
„Tip pogonskog sklopa” znači kategorija motora s unutarnjim izgaranjem ili električni pogonski sklop za ugradnju u motorno vozilo koja se prema osnovnim obilježjima ne razlikuje od onih određenih u prilozima 1. ili 2. ovom Pravilniku. |
2.3. |
„Neto snaga” znači snaga motora postignuta na ispitnoj napravi na kraju koljenastog vratila ili jednakovrijednog dijela na odgovarajućoj brzini vrtnje motora izmjerena u skladu s metodom mjerenja snage motora s dodatnom opremom navedenoj u tablici 1. Priloga 5. ili u Prilogu 6. ovom Pravilniku i utvrđena u referentnim atmosferskim uvjetima. |
2.4. |
„Najveća neto snaga” znači najveća vrijednost neto snage izmjerene pri punom opterećenju motora. |
2.5. |
„Najveća 30-minutna snaga” znači najveća neto snaga električnoga pogonskog sklopa pri istosmjernom naponu, kako je određen u stavku 5.3.1. ovog Pravilnika, koju pogonski sklop može prosječno isporučiti tijekom razdoblja od trideset minuta. |
2.6. |
„Hibridna vozila (HV)”:
|
2.7. |
„Standardna oprema” znači oprema koju je za posebnu namjenu ugradio proizvođač. |
2.8. |
„Motor s dvojnim gorivom” znači tip sustava motora homologiran prema Pravilniku br. 49 ili ugrađen u tip vozila homologiran s obzirom na emisije prema Pravilniku br. 49 i izrađen tako da istodobno radi s dizelskim i plinovitim gorivom, pri čemu se potrošnja svakog goriva mjeri odvojeno, a utrošena količina jednog goriva u odnosu na drugo može varirati ovisno o radu. |
2.9. |
„Vozilo s dvojnim gorivom” znači vozilo koje pogoni motor s dvojnim gorivom i koje opskrbljuje motor gorivima koje on troši iz odvojenih ugrađenih sustava spremnika. |
2.10. |
„Režim rada s dvojnim gorivom” znači normalan režim rada motora s dvojnim gorivom tijekom kojega motor istodobno troši dizelsko i plinovito gorivo u nekim uvjetima rada motora. |
2.11. |
„Dizelski režim rada” znači normalan režim rada motora s dvojnim gorivom tijekom kojega motor ne troši plinovito gorivo ni u kojim uvjetima rada motora. |
3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU
3.1. |
Zahtjev za homologaciju tipa pogonskog sklopa s obzirom na mjerenje neto snage i najveće 30-minutne snage električnih pogonskih sklopova podnosi proizvođač pogonskog sklopa, proizvođač vozila ili njegov propisno ovlašteni zastupnik. |
3.2. |
Zahtjevu se prilaže opis pogonskog sklopa u tri primjerka sa svim važnim pojedinostima navedenima iz:
|
3.3. |
Ispitivanja hibridnih električnih vozila (HEV) provode se odvojeno na motoru s unutarnjim izgaranjem (prema Prilogu 5.) i na električnome pogonskom sklopu ili električnim pogonskim sklopovima (prema Prilogu 6.). |
3.4. |
Pogonski sklop (ili niz pogonskih sklopova) koji je reprezentativan za pogonski sklop (ili niz sklopova) koji se homologira dostavlja se tehničkoj službi koja provodi homologacijska ispitivanja zajedno s opremom propisanom u prilozima 5. i 6. |
4. HOMOLOGACIJA
4.1. |
Ako je snaga pogonskog sklopa dostavljenog za homologaciju prema ovom Pravilniku izmjerena u skladu sa zahtjevima iz stavka 5. u nastavku, izdaje se homologacija za taj tip pogonskog sklopa. |
4.2. |
Svakom homologiranom tipu pogonskog sklopa dodjeljuje se homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 00 za ovaj Pravilnik u njegovu izvornom obliku) označuju niz izmjena uvrštenih u najnovije glavne tehničke izmjene ovog Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu pogonskog sklopa. |
4.3. |
Obavijest o homologaciji, proširenju ili odbijanju homologacije za tip pogonskog sklopa prema ovom Pravilniku dostavlja se strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu prema predlošku iz Priloga 3.a ovom Pravilniku. |
4.4. |
Obavijest o homologaciji, proširenju ili odbijanju homologacije za tip vozila s obzirom na tip pogonskog sklopa u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 3.b ovom Pravilniku. |
4.5. |
Na svaki pogonski sklop koji je u skladu s tipom homologiranim prema ovom Pravilniku pričvršćuje se, vidljivo i na lako dostupno mjesto određeno na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:
|
4.6. |
Ako je pogonski sklop u skladu s homologiranim tipom prema jednom pravilniku, ili više njih, priloženom Sporazumu u zemlji koja je izdala homologaciju prema ovom Pravilniku, simbol propisan stavkom 4.5.1. ne treba ponavljati; u tom slučaju Pravilnik i homologacijski brojevi svih pravilnika na temelju kojih je homologacija izdana u zemlji koja je izdala homologaciju prema ovom Pravilniku navode se u okomitim stupcima desno od simbola propisanog u stavku 4.5.1. |
4.7. |
Homologacijska oznaka jasno je čitljiva i neizbrisiva. |
4.8. |
Homologacijska oznaka stavlja se blizu identifikacijskih brojeva pogonskog sklopa koje dostavlja proizvođač. |
4.9. |
U Prilogu 4. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka. |
5. ZAHTJEVI I ISPITIVANJA
5.1. Općenito
Sastavni dijelovi koji bi mogli utjecati na snagu pogonskog sklopa moraju biti izrađeni, proizvedeni i sastavljeni tako da pogonski sklop u uobičajenim uvjetima i unatoč vibracijama kojima može biti izložen ispunjuje odredbe ovog Pravilnika.
5.2. Opis ispitivanja za motore s unutarnjim izgaranjem
5.2.1. Ispitivanje neto snage za motore s vanjskim izvorom paljenja sastoji se od rada s potpuno pritisnutom papučicom gasa, a za motore s kompresijskim paljenjem i motore s dvojnim gorivom od rada pri punom opterećenju, pri čemu je motor opremljen kao što je navedeno u tablici 1. Priloga 5. ovom Pravilniku.
5.2.1.1. |
Ako motor s dvojnim gorivom ima dizelski režim rada, ispitivanje se sastoji od režimu rada s dvojnim gorivom i dizelskog režima rada toga istog motora. |
5.2.2. Mjerenja se provode na dovoljnom broju brzina vrtnje motora kako bi se ispravno utvrdila krivulja snage između najmanje i najveće brzine vrtnje motora koje je preporučio proizvođač. Taj raspon brzina obuhvaća brzine vrtnje na kojima motor proizvodi najveću snagu i najveći zakretni moment. Za svaku brzinu vrtnje mora se odrediti prosjek najmanje dvaju stabiliziranih mjerenja.
5.2.3. Rabi se jedno od sljedećih goriva:
5.2.3.1. |
za motore s vanjskim izvorom paljenja na benzin: rabi se jedno od dostupnih goriva na tržištu. U slučaju spora rabi se jedno od referentnih goriva za benzinske motore prema definiciji CEC-a (3) u dokumentima CEC-a RF-01-A-84 i RF-01-A-85; |
5.2.3.2. |
za motore s vanjskim izvorom paljenja i motore s dvojnim gorivom na ukapljeni naftni plin (LPG):
|
5.2.3.3. |
Za motore s vanjskim izvorom paljenja i motore s dvojnim gorivom na prirodni plin:
|
5.2.3.4. |
Za motore s kompresijskim paljenjem i motore s dvojnim gorivom: rabi se jedno od dostupnih goriva na tržištu. U slučaju spora rabi se referentno gorivo za motore s kompresijskim paljenjem prema definiciji CEC-a u dokumentu CEC-a RF-03-A-84. |
5.2.3.5. |
Motori s vanjskim paljenjem vozila koji mogu raditi na benzin ili plinsko gorivo ispituju se s oba goriva u skladu s odredbama stavaka 5.2.3.1. do 5.2.3.3. Vozila koja mogu raditi na benzin i plinovito gorivo, ali u koja je benzinski sustav ugrađen za uporabu u nuždi ili samo za pokretanje i čiji spremnik benzina ne može sadržavati više od 15 litara benzina, za ispitivanje se smatraju vozilima koja mogu raditi samo na plinovito gorivo. |
5.2.3.6. |
Motori s dvojnim gorivom ili vozila s dizelskim režimom rada ispituju se s gorivima prikladnima za pojedini režim skladu s odredbama stavaka 5.2.3.1. do 5.2.3.5. |
5.2.4. Mjerenja se provode u skladu s odredbama članka 5. ovog Pravilnika.
5.2.5. Izvještaj o ispitivanju sadržava rezultate i sve izračune potrebne za utvrđivanje neto snage, prema popisu u Dodatku Prilogu 5. ovom Pravilniku, zajedno s obilježjima motora navedenima u Prilogu 1. ovom Pravilniku. Kako bi sastavilo taj dokument, nadležno tijelo može iskoristiti izvještaj koji je pripremio ovlašteni ili priznati laboratorij u skladu s odredbama ovog Pravilnika.
5.3. Opis ispitivanja za mjerenje neto snage i najveće 30-minutne snage električnih pogonskih sklopova
Električni pogonski sklop opremljen je kako je određeno u Prilogu 6. ovom Pravilniku. Električni pogonski sklop napaja se iz izvora istosmjernog napona s najvećim padom napona od 5 %, ovisno o vremenu i struji (razdoblja kraća od deset sekundi isključena). Proizvođač vozila utvrđuje ispitni napon napajanja.
Napomena: |
Ako je akumulator ograničen na najveću 30-minutnu snagu, najveća 30-minutna snaga električnog vozila može biti manja od najveće 30-minutne snage pogonskog sklopa vozila prema ovom ispitivanju. |
5.3.1. Utvrđivanje neto snage
5.3.1.1. |
Motor i cijeli sklop njegove opreme moraju se kondicionirati na temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanje dva sata. |
5.3.1.2. |
Ispitivanje neto snage sastoji se od rada na najvećoj vrijednosti regulatora snage. |
5.3.1.3. |
Neposredno prije početka ispitivanja motor radi na ispitnom stolu tri minute tako da proizvodi snagu jednaku 80 % najveće snage na brzini vrtnje koju je preporučio proizvođač. |
5.3.1.4. |
Mjerenja se provode na dovoljnom broju brzina vrtnje elektromotora kako bi se ispravno utvrdila krivulja snage između nule i najveće brzine vrtnje motora koju je preporučio proizvođač. Cijelo se ispitivanje obavlja u pet minuta. |
5.3.2. Utvrđivanje najveće 30-minutne snage
5.3.2.1. |
Motor i cijeli sklop njegove opreme moraju se kondicionirati na temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanje četiri sata. |
5.3.2.2. |
Električni pogonski sklop radi na ispitnom stolu na snazi koja je najbolja proizvođačeva procjena za najveću 30-minutnu snagu. Brzina vrtnje mora biti u rasponu brzina vrtnje u kojem je neto snaga veća od 90 % najveće snage kako je izmjerena u stavku 5.3.1. Tu brzinu vrtnje preporučuje proizvođač. |
5.3.2.3. |
Brzina vrtnje i snaga bilježe se. Snaga mora biti u rasponu od ± 5 % vrijednosti snage na početku ispitivanja. Najveća 30-minutna snaga prosječna je snaga u 30-minutnom razdoblju. |
5.4. Tumačenje rezultata
Neto snaga i najveća 30-minutna snaga za električne pogonske sklopove prema navodu proizvođača za tip pogonskog sklopa prihvaća se ako se ne razlikuje za više od ± 2 % za najveću snagu i za više od ± 4 % u drugim mjernim točkama na krivulji uz dopušteno odstupanje od ± 2 % za brzinu vrtnje motora ili unutar raspona brzine vrtnje motora (X1 min–1 + 2 %) do (X2 min–1 – 2 %) (X1 < X2) od vrijednosti koje izmjeri tehnička služba na pogonskom sklopu dostavljenom za ispitivanje.
U slučaju motora s dvojnim gorivom neto snaga koju navede proizvođač snaga je izmjerena u režimu rada s dvojnim gorivom tog motora.
6. SUKLADNOST PROIZVODNJE
Postupci za sukladnost proizvodnje u skladu su s postupcima utvrđenima u Dodatku 2. Sporazumu (E/ECE/324–E/ECE/TRANS/505/Rev.2) uz sljedeće zahtjeve:
6.1. |
Motori homologirani prema ovom Pravilniku proizvode se tako da su u skladu s homologiranim tipom. |
6.2. |
Poštuju se najmanji zahtjevi za postupke nadzora sukladnosti proizvodnje iz Priloga 7. ovom Pravilniku. |
7. SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE
7.1. |
Homologacija izdana s obzirom na tip pogonskog sklopa u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako nisu ispunjeni prethodno navedeni zahtjevi ili ako pogonski sklop s homologacijskom oznakom nije u skladu s homologiranim tipom. |
7.2. |
Ako ugovorna stranka Sporazuma iz 1958. koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče prethodno dodijeljenu homologaciju, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom u Prilogu 3.a ili Prilogu 3.b ovom Pravilniku. |
8. PREINAKA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA POGONSKOG SKLOPA
8.1. |
Svaka preinaka pogonskog sklopa unutar tipa pogonskog sklopa s obzirom na obilježja u prilozima 1. ili 2. prijavljuje se homologacijskom tijelu koje je homologiralo taj pogonski sklop. Homologacijsko tijelo tada može:
|
8.2. |
Potvrđivanje ili odbijanje homologacije s preinakama dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik u skladu s postupkom određenim u stavku 4.3. |
8.3. |
Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za takvo proširenje i o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu koji odgovara predlošku iz Priloga 3.a ili Priloga 3.b ovom Pravilniku. |
9. KONAČNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA
Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi pogonski sklop homologiran u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, to tijelo o predmetu obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem u skladu s predloškom u Prilogu 3.a ili Prilogu 3.b ovom Pravilniku.
10. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI NADLEŽNIH ZA PROVEDBU ISPITIVANJA U SVRHU HOMOLOGACIJE I NADLEŽNIH HOMOLOGACIJSKIH TIJELA
Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih službi nadležnih za provođenje homologacijskih ispitivanja i/ili homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se šalju obrasci izdani u drugim zemljama kojima se potvrđuje homologacija ili odbijanje ili povlačenje homologacije.
(1) Kako je određeno u pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
(2) Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2./Amend.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
(3) Koordinacijsko europsko vijeće.
PRILOG I.
OSNOVNA OBILJEŽJA MOTORA S UNUTARNJIM IZGARANJEM I PODATCI O PROVEDBI ISPITIVANJA
Sljedeće informacije, ako je primjenjivo, prilažu se u tri primjerka zajedno s popisom sadržaja. Svi crteži dostavljaju se u prikladnom mjerilu i dovoljno podrobni na formatu A4 ili presavijeni u taj format. Fotografije, ako ih ima, dovoljno su podrobne.
Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehničke jedinice imaju elektroničko upravljanje, dostavljaju se i informacije o njihovu radu.
0. |
Opća identifikacija vozila: … |
0.1. |
Marka (trgovački naziv proizvođača): … |
0.2. |
Tip i opći trgovački opis (opisi): … |
0.3. |
Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu: … |
0.3.1. |
Položaj te oznake: … |
0.4. |
Kategorija vozila: … |
0.5. |
Naziv i adresa proizvođača: … |
0.6. |
Adresa (adrese) proizvodnog pogona: … |
1. |
Opća konstrukcijska obilježja vozila |
1.1. |
Fotografije i/ili crteži reprezentativnog vozila: … |
1.2. |
Strana na kojoj je upravljač: lijeva/desna (1): … |
1.3. |
Vozilo s dvojnim gorivom: da/ne (1) |
1.3.1. |
Vozilo s dvojnim gorivom s dizelskim režimom rada: da/ne (1) |
2.0. |
Pogonski motor |
2.1. |
Proizvođač: … |
2.2. |
Proizvođačeva oznaka motora (kako je označena na motoru, ili drugi način identifikacije): … |
2.3. |
Načelo rada: vanjski izvor paljenja/kompresijsko paljenje, četverotaktni/dvotaktni (1) |
2.4. |
Broj i raspored cilindara: … |
2.5. |
Promjer: … mm |
2.6. |
Hod: … mm |
2.7. |
Redoslijed paljenja: … |
2.8. |
Radni obujam motora: … cm3 |
2.9. |
Kompresijski omjer: … |
2.10. |
Crteži komore za izgaranje, čela klipa i, u slučaju motora s vanjskim izvorom paljenja, klipnih prstena: … |
2.11. |
Najveća neto snaga: … kW na … min–1 |
2.12. |
Najveća dopuštena brzina vrtnje motora koju je propisao proizvođač: … min–1 |
2.13. |
Najveći neto zakretni moment (1): … Nm na … min–1 (proizvođačeva deklarirana vrijednost) |
3.0. |
Gorivo: dizel/benzin/LPG/CNG/LNG (1) |
3.0.1. |
Ako je primjenjivo, dodatni znak (znakovi) na homologacijskoj oznaci koja se zahtijeva Pravilnikom br. 49 koji služe za razlikovanje tipa motora za koji je dodijeljena homologacija (npr. HLt). |
3.1. |
Istraživački oktanski broj, (RON), olovni benzin: … |
3.2. |
Istraživački oktanski broj, bezolovni benzin: … |
3.3. |
Napajanje gorivom |
3.3.1. |
Rasplinjačem (rasplinjačima): da/ne (1) |
3.3.1.1. |
Marka (marke): … |
3.3.1.2. |
Tip (tipovi): … |
3.3.1.3. |
Broj ugrađenih: … |
3.3.1.4. |
Prilagodbe |
3.3.1.4.1. |
Sapnice: … |
3.3.1.4.2. |
Venturijeve sapnice: … |
3.3.1.4.3. |
Razina u komori s plovkom: … |
3.3.1.4.4. |
Masa plovka: … |
3.3.1.4.5. |
Igla plovka: … Ili krivulja dotoka goriva u ovisnosti o protoku zraka i potrebne postavke za pridržavanje te krivulje |
3.3.1.5. |
Sustav za pokretanje hladnog motora: ručni/automatski (1) |
3.3.1.5.1. |
Način (načini) rada: … |
3.3.1.5.2. |
Ograničenja/postavke u radu (1): … |
3.3.2. |
Ubrizgavanjem goriva (samo za motore s kompresijskim paljenjem): da/ne (1) |
3.3.2.1. |
Opis sustava: … |
3.3.2.2. |
Načelo rada: izravno ubrizgavanje/pretkomora/vrtložna komora (1) |
3.3.2.3. |
Pumpa za ubrizgavanje |
3.3.2.3.1. |
Marka (marke): … |
3.3.2.3.2. |
Tip (tipovi): … |
3.3.2.3.3. |
Najveća količina dobave goriva (1) … mm3/takt ili ciklus pri brzini pumpe: … min–1 ili, alternativno, svojstveni dijagram: … |
3.3.2.3.4. |
Početak ubrizgavanja: … |
3.3.2.3.5. |
Krivulja faza ubrizgavanja: … |
3.3.2.3.6. |
Postupak umjeravanja: ispitna naprava/ispitni motor (1) |
3.3.2.4. |
Regulator brzine vrtnje |
3.3.2.4.1. |
Vrsta: … |
3.3.2.4.2. |
Marka: … |
3.3.2.4.3. |
Brzina vrtnje na kojoj se prekida dovod goriva |
3.3.2.4.3.1. |
Brzina vrtnje na kojoj se prekida dovod goriva pod opterećenjem: … min–1 |
3.3.2.4.3.2. |
Brzina vrtnje na kojoj se prekida dovod goriva bez opterećenja: … min–1 |
3.3.2.4.4. |
Najveća brzina vrtnje motora bez opterećenja: … min–1 |
3.3.2.4.5. |
Brzina vrtnje u praznom hodu: … |
3.3.2.5. |
Cijevi za ubrizgavanje |
3.3.2.5.1. |
Duljina: … mm |
3.3.2.5.2. |
Unutarnji promjer: … mm |
3.3.2.6. |
Ubrizgač (ubrizgači) |
3.3.2.6.1. |
(proizvođačeva deklarirana vrijednost) … |
3.3.2.6.2. |
Tip (tipovi): … |
3.3.2.6.3. |
Tlak otvaranja: … kPa ili svojstveni dijagram: … |
3.3.2.7. |
Sustav za pokretanje hladnog motora |
3.3.2.7.1. |
Marka (marke): … |
3.3.2.7.2. |
Tip (tipovi): … |
3.3.2.7.3. |
Opis: … |
3.3.2.8. |
Elektronička upravljačka jedinica |
3.3.2.8.1. |
Marka (marke): … |
3.3.2.8.2. |
Opis sustava: … |
3.3.3. |
Ubrizgavanjem goriva (samo za motore s vanjskim izvorom paljenja): da/ne (1) |
3.3.3.1. |
Načelo rada: izravno ubrizgavanje u usisni kolektor (u jednoj točki/više točaka (1))/ostalo (opisati) (1): … |
3.3.3.2. |
Marka (marke): … |
3.3.3.3. |
Tip (tipovi): … |
3.3.3.4. |
Opis sustava |
3.3.3.4.1. |
Tip ili broj upravljačke jedinice: … |
3.3.3.4.2. |
Tip regulatora goriva: … |
3.3.3.4.3. |
Tip osjetnika protoka zraka: … |
3.3.3.4.4. |
Tip razvodnika goriva: … |
3.3.3.4.5. |
Tip regulatora tlaka: … |
3.3.3.4.6. |
Tip kućišta papučice gasa: … U slučaju sustava različitog od kontinuiranog ubrizgavanja potrebno je dati jednakovrijedne pojedinosti. |
3.3.3.5. |
Ubrizgači: tlak otvaranja: … kPa ili svojstveni dijagram: … |
3.3.3.6. |
Faza ubrizgavanja: … |
3.3.3.7. |
Sustav za pokretanje hladnog motora |
3.3.3.7.1. |
Načelo (načela) rada: … |
3.3.3.7.2. |
Ograničenja/postavke u radu (1): … |
3.4. |
Plinski motori i motori s dvojnim gorivom |
3.4.1. |
Automatsko prilagođavanje vrsti goriva: da/ne (1) |
3.4.2. |
Ako motor nema automatsko prilagođavanje vrsti goriva: specifični sastav plina/raspon plinova za koji je motor umjeren. |
4.0. |
Dobavna pumpa |
4.1. |
Tlak: … kPa ili svojstveni dijagram: |
5.0. |
Električni sustav |
5.1. |
Nazivni napon: … V, pozitivni/negativni pol na masi (1) |
5.2. |
Generator |
5.2.1. |
Tip: … |
5.2.2. |
Nazivna snaga: … VA |
6.0. |
Paljenje |
6.1. |
Marka (marke): … |
6.2. |
Tip (tipovi): … |
6.3. |
Načelo rada: … |
6.4. |
Krivulja faza ubrizgavanja: … |
6.5. |
Statična faza paljenja … stupnjeva prije GMT |
6.6. |
Razmak kontakata prekidača: … mm |
6.7. |
Kut zatvorenosti kontakata: … stupnjeva |
7.0. |
Sustav hlađenja (tekućinom/zrakom) (1) |
7.1. |
Nazivna postavka regulatora temperatura motora: … |
7.2. |
Tekućina |
7.2.1. |
Vrsta tekućine: … |
7.2.2. |
Cirkulacijska pumpa (pumpe): da/ne (1) |
7.2.3. |
Karakteristike: … |
7.2.3.1. |
Marka (marke): … |
7.2.3.2. |
Tip (tipovi): … |
7.2.4. |
Prijenosni omjer (omjeri): … |
7.2.5. |
Opis ventilatora i njegova pogonskog mehanizma: … |
7.3. |
Zrak |
7.3.1. |
Puhalo: da/ne (1) |
7.3.2. |
Karakteristike: … ili |
7.3.2.1. |
Marka (marke): … |
7.3.2.2. |
Tip (tipovi): … |
7.3.3. |
Prijenosni omjer (omjeri): … |
8.0. |
Usisni sustav |
8.1. |
Prednabijanje: da/ne (1) |
8.1.1. |
Marka (marke): … |
8.1.2. |
Tip (tipovi): … |
8.1.3. |
Opis sustava (npr. najveći tlak punjenja: … kPa, rasteretni ventil, ako je primjenjivo): … |
8.2. |
Međuhladnjak: da/ne (1) |
8.3. |
Opis i crteži usisnih vodova i njihovih dodataka (pretkomora, grijač, dodatni dovodi zraka itd.): … |
8.3.1. |
Opis usisne grane (uključujući crteže i/ili fotografije): … |
8.3.2. |
Zračni filtar, crteži: … ili |
8.3.2.1. |
Marka (marke): … |
8.3.2.2. |
Tip (tipovi): … |
8.3.3. |
Usisni prigušivač, crteži: … ili |
8.3.3.1. |
Marka (marke): … |
8.3.3.2. |
Tip (tipovi): … |
9.0. |
Ispušni sustav |
9.1. |
Opis i/ili crteži ispušne grane: … |
9.2. |
Opis i/ili crtež ispušnog sustava: … |
9.3. |
Najveći dopušteni protutlak ispušnih plinova na nazivnoj brzini vrtnje i pri punom opterećenju motora: … kPa |
10.0. |
Najmanje površine poprečnog presjeka usisnih i ispušnih kanala: … |
11.0. |
Faza otvaranja i zatvaranja ventila ili jednakovrijedni podatci |
11.1. |
Najveći podizaj ventila, kutovi otvaranja i zatvaranja ili podatci o fazama otvaranja i zatvaranja ostalih razvodnih sustava u odnosu na mrtve točke klipova: … |
11.2. |
Referentni raspon i/ili raspon postavki (1): … |
12.0. |
Mjere poduzete protiv onečišćivanja zraka |
12.1. |
Dodatni uređaji protiv onečišćivanja (ako postoje i ako nisu drugdje opisani) |
12.2. |
Katalizator: da/ne (1) |
12.2.1. |
Broj katalizatora i elemenata: … |
12.2.2. |
Dimenzije, oblik i obujam katalizatora: … |
12.3. |
Senzor kisika (lambda sonda): da/ne (1) |
12.4. |
Upuhivanje zraka: da/ne (1) |
12.5. |
Povrat ispušnih plinova: da/ne (1) |
12.6. |
Odvajač čestica: da/ne (1) |
12.6.1. |
Dimenzije, oblik i obujam odvajača čestica: … |
12.7. |
Ostali sustavi (opis i djelovanje): … |
13.0. |
Sustava dovoda LPG-a: da/ne (1) |
13.1. |
Homologacijski broj prema Pravilniku br. 67: … |
13.2. |
Elektronička nadzorna jedinica upravljanja motorom za dovod LPG-a… |
13.2.1. |
Marka (marke): … |
13.2.2. |
Tip (tipovi): … |
13.2.3. |
Mogućnosti namještanja u vezi s emisijom: … |
13.3. |
Dodatna dokumentacija: … |
13.3.1. |
Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na LPG i obratno: … |
13.3.2. |
Dijagram sustava (električni spojevi, kompenzacijske savitljive cijevi s vakuumskim priključcima): … |
13.3.3. |
Crtež simbola: … |
14.0. |
Sustav dovoda prirodnog plina (NG): da/ne (1) |
14.1. |
Homologacijski broj prema Pravilniku br. 110: … |
14.2. |
Elektronička upravljačka jedinica motora za dovod NG-a… |
14.2.1. |
Marka (marke): … |
14.2.2. |
Tip (tipovi): … |
14.2.3. |
Mogućnosti namještanja u vezi s emisijom: … |
14.3. |
Dodatna dokumentacija… |
14.3.1. |
Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na NG i obratno: … |
14.3.2. |
Shema sustava (električni spojevi, kompenzacijske savitljive cijevi s vakuumskim priključcima itd.): … |
14.3.3. |
Crtež simbola: … |
15.0. |
Dopuštene temperature prema podatcima proizvođača |
15.1. |
Sustav za hlađenje |
15.1.1. |
Hlađenje tekućinom Najveća temperatura na izlazu: …°C |
15.1.2. |
Zračno hlađenje |
15.1.2.1. |
Referentna točka: … |
15.1.2.2. |
Najveća temperatura u referentnoj točki: …°C |
15.2. |
Najveća temperatura na izlazu usisnog međuhladnjaka: …°C |
15.3. |
Najveća temperatura ispušnih plinova na mjestu gdje je ispušna cijev (ili cijevi) najbliža vanjskoj prirubnici (prirubnicama) ispušne grane: …°C |
15.4. |
Temperatura goriva Najmanja: … °C Najveća: … °C |
15.5. |
Temperatura maziva Najmanja: … °C Najveća: … °C |
16.0. |
Sustav podmazivanja |
16.1. |
Opis sustava |
16.1.1. |
Položaj spremnika maziva: … |
16.1.2. |
Sustav dovoda maziva (pumpom/ubrizgavanje u usisni dio/miješanje s gorivom itd.) (1): … |
16.2. |
Pumpa za podmazivanje |
16.2.1. |
Marka (marke): … |
16.2.2. |
Tip (tipovi): … |
16.3. |
Mješavina s gorivom |
16.3.1. |
Postotak: … |
16.4. |
Hladnjak ulja: da/ne (1) |
16.4.1. |
Crtež (crteži): … ili |
16.4.1.1. |
Marka (marke): … |
16.4.1.2. |
Tip (tipovi): … Ostala pomoćna oprema koju pogoni motor (prema točki 2.3.2. Priloga 5.) (popis i kratak opis ako je potrebno): |
17.0. |
Dodatne informacije o ispitnim uvjetima (samo za motore s vanjskim izvorom paljenja i motore s dvojnim gorivom) |
17.1. |
Svjećice |
17.1.1. |
Marka: … |
17.1.2. |
Tip: … |
17.1.3. |
Zazor na svjećici: … |
17.2. |
Indukcijski svitak |
17.2.1. |
Marka: … |
17.2.2. |
Tip: … |
17.3. |
Kondenzator u sustavu paljenja |
17.3.1. |
Marka: … |
17.3.2. |
Tip: … |
17.4. |
Oprema za otklanjanje radijskih smetnji |
17.4.1. |
Marka: … |
17.4.2. |
Tip: … |
17.5. |
Plinovito gorivo uporabljeno za ispitivanje: Referentno gorivo (2)/drugo (1) |
17.5.1. |
Ako je plinovito gorivo za ispitivanje bilo referentno gorivo, oznaka tog goriva: … |
17.5.2. |
Ako plinovito gorivo za ispitivanje nije bilo referentno gorivo, sastav tog goriva: … (Datum, predmet) |
(1) Izbrisati ako nije primjenjivo.
(2) Kako je navedeno u Prilogu 8. ovog Pravilnika.
PRILOG 2.
OSNOVNA OBILJEŽJA ELEKTRIČNOGA POGONSKOG SKLOPA I PODATCI O PROVEDBI ISPITIVANJA
1. |
Općenito |
1.1. |
Marka: … |
1.2. |
Tip: … |
1.3. |
Pogon (1): jednomotorni/višemotorni/(broj): … |
1.4. |
Izvedba prijenosa snage: paralelna/transaksijalna/druga, navesti koja: … |
1.5. |
Ispitni napon … V |
1.6. |
Osnovna brzina vrtnje elektromotora: … min–1 |
1.7. |
Najveća brzina vrtnje koljenastog vratila elektromotora: … min–1 (ili tvornički): … izlazno vratilo reduktora/mjenjača (2) … min–1 |
1.8. |
Brzina vrtnje pri najvećoj snazi (3) (prema proizvođačevu podatku): … min–1 |
1.9. |
Najveća snaga (prema proizvođačevu podatku): … kW |
1.10. |
Najveća 30-minutna snaga (prema proizvođačevu podatku) … kW |
1.11. |
Promjenjivi raspon (gdje je P ≥ 90 % najveće snage) Brzina vrtnje na početku raspona: … min–1 Brzina vrtnje na kraju raspona: … min–1 |
2. |
Elektromotor |
2.1. |
Načelo rada |
2.1.1. |
Istosmjerna struja (DC)/izmjenična struja (AC) (1)/broj faza: … |
2.1.2. |
Uzbuda: neovisna/serijska/složena (1) |
2.1.3. |
Sinkroni/asinkroni (1) |
2.1.4. |
Rotorski namot/s trajnim magnetima/s kućištem (1) |
2.1.5. |
Broj polova motora: … |
2.2. |
Inercijska masa: … |
3. |
Regulator snage |
3.1. |
Marka: … |
3.2. |
Tip: … |
3.3. |
Načelo regulacije: vektorsko/bez povratne veze/zatvoreno/drugo, navesti koje: … |
3.4. |
Najveća efektivna struja koja se dovodi motoru (3): … A u … sekundi |
3.5. |
Raspon napona: od … V do … V |
4. |
Sustav hlađenja:
|
4.1. |
Karakteristike opreme za hlađenje tekućinom |
4.1.1. |
Vrsta tekućine … cirkulacijske pumpe: da/ne (1) |
4.1.2. |
Karakteristike ili marka (marke) i tip (tipovi) pumpe: … |
4.1.3. |
Termostat: namještena vrijednost: … |
4.1.4. |
Hladnjak: crteži ili marke i tipovi: … |
4.1.5. |
Rasteretni ventil: namješteni tlak:… |
4.1.6. |
Hladnjak: crteži ili marka (marke) i tip (tipovi): … |
4.1.7. |
Kanal ventilatora: … |
4.2. |
Karakteristike opreme za hlađenje zrakom |
4.2.1. |
Puhalo: crteži ili marka (marke) i tip (tipovi): … |
4.2.2. |
Standardno vođenje zraka: … |
4.2.3. |
Sustav za regulaciju temperature: da/ne (1) |
4.2.4. |
Kratak opis: … |
4.2.5. |
Zračni filtar … marka (marke) … tip (tipovi) … |
4.3. |
Temperature koje dopušta proizvođač |
4.3.1. |
Izlaz iz motora: (najviše) … °C |
4.3.2. |
Ulaz u regulator: (najviše) … °C |
4.3.3. |
Na referentnoj točki (referentnim točkama) motora: (najviše) … °C |
4.3.4. |
Na referentnoj točki (referentnim točkama) regulatora: (najviše) … °C |
5. |
Izolacijska kategorija: … |
6. |
Međunarodni zaštitni (IP) kod: … |
7. |
Načelo rada sustava za podmazivanje (1):
|
(1) Prekrižiti nepotrebno.
(2) Uzubljen zupčanik.
(3) Navesti dopuštena odstupanja.
PRILOG 4.
PRIMJERI IZGLEDA HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA
Predložak A
(vidjeti stavak 4.4. ovog Pravilnika)
Gornja homologacijska oznaka pričvršćena na pogonski sklop pokazuje da je taj tip pogonskog sklopa homologiran u Nizozemskoj (E 4) s obzirom na mjerenje neto snage na temelju Pravilnika br. 85 i pod homologacijskim brojem 002492. Homologacijski broj pokazuje da je homologacija izdana u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 85 u njegovu izvornom obliku.
Predložak B
(vidjeti stavak 4.5. ovog Pravilnika)
Gornja homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo pokazuje da je taj tip vozila homologiran u Nizozemskoj (E 4) u skladu s pravilnicima br. 85 i 31 (1). Prve dvije znamenke homologacijskih brojeva označuju da na dane izdavanja tih homologacija Pravilnik br. 85 nije bio mijenjan i da je Pravilnik br. 31 već obuhvaćao seriju izmjena 01.
(1) Drugi je broj naveden samo kao primjer.
PRILOG 5.
METODA ZA MJERENJE NETO SNAGE MOTORA S UNUTARNJIM IZGARANJEM
1. OVE SE ODREDBE PRIMJENJUJU NA METODU ZA PRIKAZIVANJE KRIVULJE SNAGE PRI PUNOM OPTEREĆENJU MOTORA S UNUTARNJIM IZGARANJEM KAO FUNKCIJE BRZINE VRTNJE MOTORA.
2. ISPITNI UVJETI
2.1. Motor će biti uhodan u skladu s proizvođačevim preporukama.
2.2. Ako se mjerenje snage može obaviti samo na motoru s ugrađenim mjenjačem, u obzir se uzima učinkovitost mjenjača.
2.3. Pomoćni uređaji
2.3.1. Pomoćni uređaji koji se moraju ugraditi
Za vrijeme ispitivanja na ispitnu se napravu ugrađuju pomoćni uređaji potrebni za rad motora u predviđenoj primjeni (kako je navedeno u tablici 1.) i to koliko je moguće u položaj kao u predviđenoj primjeni.
2.3.2. Pomoćni uređaji koji se moraju ukloniti
Određena se dodatna oprema vozila koja je potrebna samo za rad vozila, a može biti ugrađena u motor, uklanja za potrebe ispitivanja. Sljedeći popis koji nije iscrpan dan je kao primjer:
|
zračni kompresor za kočnice, kompresor servoupravljača, kompresor ovjesa, |
|
klimatizacijski sustav. |
|
Kada se pomoćni uređaji ne mogu ukloniti, može se odrediti snaga koju troše u neopterećenom stanju i dodati izmjerenoj snazi motora. |
Tablica 1.
Pomoćni uređaji koji se ugrađuju za ispitivanje radi utvrđivanja neto snage motora
(„Standardna oprema” znači oprema koju proizvođač ugrađuje za određenu namjenu)
Br. |
Pomoćni uređaji |
Ugrađeni za ispitivanje neto snage |
1 |
Usisni sustav |
|
usisna grana sustav za kontrolu emisija kućišta motora |
Da, standardna oprema. |
|
zračni filtar usisni prigušivač graničnik brzine vrtnje motora |
Da, standardna oprema. (1) |
|
2 |
Indukcijski grijač zraka usisne grane |
Da, standardna oprema. Ako je moguće, namjestiti u najprikladniji položaj. |
3 |
Ispušni sustav |
|
pročišćivač ispušnih plinova ispušna grana uređaj za prednabijanje priključne cijevi (2) prigušivač (2) završna cijev ispušne cijevi (2) ispušna kočnica (1) |
Da, standardna oprema. |
|
4 |
Pumpa za dovod goriva (2) |
Da, standardna oprema. |
5 |
Rasplinjač |
|
elektronički sustav upravljanja, mjerač protoka zraka itd. (ako su ugrađeni) |
Da, standardna oprema. |
|
Reduktor tlaka Isparivač Miješalica |
Oprema za plinske motore |
|
6 |
Oprema za ubrizgavanje goriva (benzina i dizela) |
|
predfiltar filtar pumpa visokotlačna cijev ubrizgač usisni ventil (3), ako je ugrađen elektronički sustav upravljanja, mjerač protoka zraka itd. (ako su ugrađeni) regulacijski/upravljački sustav automatsko zaustavljanje zupčaste letve pri punom opterećenju ovisno o atmosferskim uvjetima |
Da, standardna oprema. |
|
7 |
Oprema za hlađenje tekućinom |
|
poklopac motora otvor za zrak na poklopcu motora |
Ne. |
|
oplata ventilatora pumpa za vodu Thermostat (6) |
Da (4), standardna oprema. |
|
8 |
Zračno hlađenje |
|
oplata |
Da, standardna oprema. |
|
uređaj za reguliranje temperature |
Da, standardna oprema. |
|
9 |
Električna oprema |
Da (7), standardna oprema. |
10 |
Uređaji za prednabijanje (ako su ugrađeni) |
|
Kompresor na izravan motorni pogon i/ili na pogon ispušnim plinovima Rashladnik zraka za punjenje (8) Pumpa ili ventilator rashladnoga sredstva (koju pogoni motor) Regulatori protoka rashladnoga sredstva (ako su ugrađeni) |
Da, standardna oprema. |
|
11 |
Pomoćni ventilator ispitne naprave |
Da, ako je potrebno. |
12 |
Uređaji protiv onečišćavanja (9) |
Da, standardna oprema. |
2.3.3. Pomoćni uređaji za pokretanje motora s kompresijskim paljenjem
Za pomoćne uređaje za pokretanje motora s kompresijskim paljenjem u obzir se uzimaju ova dva slučaja:
(a) |
električno pokretanje. Ugrađen je generator koji opskrbljuje, prema potrebi, pomoćne uređaje nužne za rad motora; |
(b) |
neelektrično pokretanje. Ako ima električne dodatne opreme nužne za rad motora za koju je ugrađen generator. U suprotnom se uklanja. |
U oba slučaja sustav koji proizvodi i akumulira energiju koja je potrebna za pokretanje ugrađuje se i radi u uvjetima bez opterećenja.
2.4. Uvjeti u pogledu namještanja
Uvjeti u pogledu namještanja za ispitivanje radi utvrđivanja neto snage prikazani su u tablici 2.
Tablica 2.
Uvjeti u pogledu namještanja
|
U skladu s proizvodnom specifikacijom proizvođača i rabi se bez daljnje promjene za određenu primjenu. |
||
|
|||
|
|||
|
|||
|
3. PODATCI KOJI SE BILJEŽE
3.1. |
Ispitivanje neto snage za motore s vanjskim izvorom paljenja sastoji se od rada s potpuno pritisnutom papučicom gasa, a za motore s kompresijskim paljenjem s pumpom za ubrizgavanje goriva namještenom za stalno puno opterećenje, podrazumijevajući da je motor opremljen kao što je navedeno u tablici 1. |
3.2. |
Bilježe se podatci navedeni u stavku 4. Dodatka ovom Prilogu. Podatci o radnim obilježjima prikupljaju se u stabiliziranim radnim uvjetima, uz odgovarajuću opskrbu motora svježim zrakom. Komore za izgaranje mogu sadržavati naslage, ali u ograničenim količinama. Ispitni uvjeti, kao što je temperatura zraka na ulazu, biraju se tako da budu što je moguće sličniji referentnim uvjetima (vidjeti stavak 5.2. ovog Priloga) kako bi se smanjila veličina korekcijskog faktora. |
3.3. |
Temperatura zraka na ulazu u motor (temperatura okoline) mjeri se 0,15 m ispred točke ulaska zraka u zračni filtar ili, kad se ne upotrebljava zračni filtar, 0,15 m ispred ulaznog otvora za zrak. Termometar ili termopar štite se od topline zračenja i postavljaju izravno u zračnu struju. Usto, štiti ga se i od povratnog prskanja gorivom. Kako bi se dobila reprezentativna prosječna temperatura na ulazu, rabi se dovoljan broj mjernih točaka. |
3.4. |
Podatci se ne odčitavaju dok zakretni moment, brzina vrtnje i temperature nisu uglavnom konstantni barem jednu minutu. |
3.5. |
Brzina vrtnje motora za vrijeme rada ili odčitavanja ne odstupa od izabrane brzine vrtnje više od ± 1 % ili ± 10 min–1, ovisno o tome što je veće. |
3.6. |
Opaženi podatci o opterećenju kočnice, potrošnji goriva i temperaturi ulaznog zraka odčitavaju se istodobno i prosjek su dviju stabiliziranih uzastopnih vrijednosti koje se za opterećenje kočnice i potrošnju goriva ne razlikuju više od 2 %. |
3.7. |
Temperatura rashladnog sredstva na izlazu iz motora održava se na vrijednosti koju je naveo proizvođač. Ako proizvođač nije naveo temperaturu, ona iznosi 353 K ± 5 K. Za zrakom hlađene motore temperatura se u točki koju odredi proizvođač održava unutar
|
3.8. |
Temperatura goriva mjeri se na ulazu rasplinjača ili u sustavu za ubrizgavanje goriva i održava u granicama koje je odredio proizvođač motora. |
3.9. |
Temperatura ulja za podmazivanje izmjerena u uljnoj pumpi, karteru ili na izlazu iz hladnjaka ulja, ako je ugrađen, održava se u granicama koje je odredio proizvođač motora. |
3.10. |
Ako je temperaturu potrebno održavati u granicama navedenima u stavcima 3,7., 3.8. i 3.9. ovog Priloga, može se rabiti pomoćni regulacijski sustav. |
4. TOČNOST MJERENJA
4.1. Zakretni moment: ± 11 % izmjerenoga zakretnog momenta.
Sustav za mjerenje zakretnog momenta umjerava se tako da se u obzir uzimaju gubitci zbog trenja. Točnost u donjoj polovini mjernog područja dinamometra može biti ± 2 % izmjerenoga zakretnog momenta.
4.2. Brzina vrtnje motora: Mjerenje brzine točno je unutar ± 0,5 %. Poželjno je da se brzina vrtnje motora mjeri s automatski sinkroniziranim brojačem okretaja i kronometrom (ili brojačem okretaja s mjerilom vremena kome se može zadati mjerni vremenski razmak).
4.3. Potrošnja goriva: ± 1 % izmjerene potrošnje.
4.4. Temperatura goriva: ± 2 K.
4.5. Temperatura zraka na ulazu u motor: ± 1 K.
4.6. Barometarski tlak: ± 100 Pa.
4.7. Tlak u usisnom vodu: ± 50 Pa.
4.8. Tlak u ispušnom vodu: ± 200 Pa.
5. FAKTORI KOREKCIJE SNAGE
5.1. Definicija
Faktor korekcije snage jest koeficijent L za određivanje snage motora u referentnim atmosferskim uvjetima navedenima u stavku 5.2. u nastavku:
gdje je:
Po je ispravljena snaga (tj. snaga u referentnim atmosferskim uvjetima);
L je korekcijski faktor (La ili Ld);
P je izmjerena snaga (ispitna snaga).
5.2. Referentni atmosferski uvjeti
5.2.1. Temperatura (To): 298 K (25 °C)
5.2.2. Tlak suhog zraka (Pso): 99 kPa
Napomena: Tlak suhog zraka određen je ukupnim tlakom od 100 kPa i tlakom vodene pare od 1 kPa.
5.3. Ispitni atmosferski uvjeti
Tijekom ispitivanja atmosferski su uvjeti sljedeći:
5.3.1. Temperatura (T)
Za motore s vanjskim izvorom paljenja |
288 K ≤ T ≤ 308 K |
Za dizelske motore |
283 K ≤ T ≤ 313 K |
5.3.2. Tlak (Ps):
80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa
5.4. Određivanje korekcijskih faktora αa i αd (10)
5.4.1. Faktor αa motora s vanjskim izvorom paljenja s prednabijanjem ili s prirodnim usisom
Korekcijski faktor αa izračunava se sljedećom formulom:
gdje je:
Ps ukupan atmosferski tlak suhog zraka u kilopaskalima (kPa), tj. ukupan barometarski tlak minus tlak vodene pare;
T apsolutna temperatura u kelvinima (K) zraka koji ulazi u motor.
Uvjeti koji moraju biti zadovoljeni u laboratoriju
Kako bi ispitivanje bilo valjano, korekcijski faktor αa mora biti takav da vrijedi 0,93 ≤ αa ≤ 1,07
Ako su te granice prekoračene, u izvješću o ispitivanju točno se navode dobivena ispravljena vrijednost i ispitni uvjeti (temperatura i tlak).
5.4.2. Dizelski motori – faktor αd
Faktor korekcije snage (αd) za dizelske motore pri stalnom protoku goriva izračunava se formulom:
αd = (fa) fm, gdje je:
fa atmosferski faktor;
fm karakteristični parametar za svaki tip motora i namještanja
5.4.2.1. Atmosferski faktor fa
Taj faktor pokazuje utjecaj okolišnih uvjeta (tlak, temperatura i vlaga) na zrak koji motor usisava. Formula za atmosferski faktor razlikuje se ovisno o tipu motora.
5.4.2.1.1. Motori s prirodnim usisom i motori s mehaničkim prednabijanjem
5.4.2.1.2. Motori s turbopuhalom sa ili bez hlađenja ulaznog zraka.
5.4.2.2. Faktor motora fm
fm je funkcija qc (ispravljenog toka goriva) kako slijedi:
fm = 0,036 qc – 1,14
gdje je: qc = q/r
gdje je:
q protok goriva u miligramima po ciklusu po litri ukupnog stapajnog obujma (mg/l/ciklus);
r omjer tlaka na ulazu u kompresor i izlazu iz njega (r = 1 za motore s prirodnim usisom).
Ta formula vrijedi za interval vrijednosti qc između 40 mg/(l/ciklus) i 65 mg/(l/ciklus).
Za vrijednosti qc manje od 40 mg/(l/ciklus) uzima se stalna vrijednost fm jednaka 0,3 (fm = 0,3).
Za vrijednosti qc veće od 65 mg/(l/ciklus) uzima se stalna vrijednost fm jednaka 1,2 (fm = 1,2) (vidjeti sliku):
5.4.2.3. Uvjeti koji moraju biti ispunjeni u laboratoriju
Kako bi ispitivanje bilo valjano, korekcijski faktor αd mora biti takav da vrijedi 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.
Ako su te granice prekoračene, u izvješću o ispitivanju točno se navode dobivena ispravljena vrijednost i ispitni uvjeti (temperatura i tlak).
(1a) |
Cijeli se usisni sustav ugrađuje kako je određeno za predviđenu primjenu: kada postoji opasnost od znatnog utjecaja na snagu motora; kod dvotaktnih motora i motora s vanjskim izvorom paljenja; ako tako zahtijeva proizvođač. U ostalim slučajevima može se uporabiti jednakovrijedan sustav i potrebno je provjeriti da se usisni tlak ne razlikuje za više od 100 Pa od granične vrijednosti koju je odredio proizvođač za čist filtar zraka. |
(1b) |
Cijeli se ispušni sustav ugrađuje kako je određeno za predviđenu primjenu: kada postoji opasnost od znatnog utjecaja na snagu motora; kod dvotaktnih motora i motora s vanjskim izvorom paljenja; ako tako zahtijeva proizvođač. U ostalim slučajevima može se uporabiti jednakovrijedan sustav i potrebno je provjeriti da se tlak izmjeren na izlazu iz ispušnog sustava motora ne razlikuje za više od 1 000 Pa od tlaka koji je odredio proizvođač. Izlaz iz ispušnoga sustava motora definiran je kao točka koja se nalazi 150 mm u smjeru toka plinova od završetka dijela ispušnoga sustava koji je ugrađen na motor. |
(1) Ako je kočnica ispuha ugrađena u motor, prigušni ventil mora biti pričvršćen u potpuno otvorenom položaju.
(2) Tlak u sustavu za dovod goriva može se prema potrebi regulirati za postizanje tlakova koji postoje u određenoj primjeni motora (posebno kada se rabi povratni vod za gorivo).
(3) Usisni ventil regulacijski je ventil pneumatskog regulatora pumpe za ubrizgavanje. Regulator opreme za ubrizgavanje goriva može sadržavati druge uređaje koji mogu utjecati na količinu ubrizganog goriva.
(4) Hladnjak, ventilator, oplata ventilatora, pumpa za vodu i termostat na ispitnoj se napravi nalaze u istim relativnim položajima kao na vozilu. Cirkulacija rashladne tekućine pokreće se isključivo pumpom za vodu motora.
Hlađenje tekućine može se postići hladnjakom motora ili vanjskim rashladnim krugom, uz uvjet da pad tlaka u tom krugu i tlak na ulazu pumpe ostanu uglavnom jednaki kao u rashladnom sustavu motora. Ako je ugrađena žaluzina hladnjaka, otvorena je.
Kada ventilator, hladnjak i oplatu (ako se rabi) nije moguće jednostavno ugraditi na motor, snaga koju troši ventilator kad je odvojeno ugrađen na pravilno mjesto u odnosu na hladnjak i oplatu (ako se rabi) utvrđuje se na brzinama vrtnje koje odgovaraju brzinama vrtnje motora za mjerenje snage motora izračunavanjem iz standardnih karakteristika ili praktičnim ispitivanjima. Ta snaga, ispravljena na standardne atmosferske uvjete (293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa), oduzima se od ispravljene snage.
(5) Kad je ugrađen ventilator ili puhalo koji se mogu iskopčati ili stupnjevito djelovati, ispitivanje se provodi s isključenim ventilatorom (ili puhalom) ili s ventilatorom sa stupnjevitim djelovanjem koji radi s najvećim korakom.
(6) Termostat se može pričvrstiti u potpuno otvorenom položaju.
(7) Najmanja snaga generatora: snaga generatora ograničuje se na snagu koja je potrebna za rad dodatne opreme nužne za rad motora. Kada je potrebno priključiti akumulator, mora se rabiti napunjen akumulator u dobrom stanju.
(8) Motori hlađeni stlačenim zrakom ispituju se s hlađenjem stlačenog zraka, bez obzira na to hladi li se tekućinom ili zrakom, no prema proizvođačevoj želji, sustav na ispitnoj napravi može zamijeniti zrakom hlađeni hladnjak. U oba slučaja mjerenje snage pri svakoj brzini vrtnje obavlja se s istim padom tlaka i temperature zraka u motoru na ulazu u hladnjak stlačenog zraka i izlazu iz njega na ispitnoj napravi kako je naveo proizvođač za sustav potpunog vozila.
(9) Mogu obuhvaćati primjerice sustav EGR (povrat ispušnih plinova), katalizator, toplinski reaktor, sekundarni sustav dovoda zraka i sustav za zaštitu od isparavanja goriva.
(10) Ispitivanja se smiju provoditi u klimatiziranim prostorijama gdje se mogu regulirati atmosferski uvjeti.
(11) Kod motora s automatskom kontrolom temperature zraka koja je takva da se pri punom opterećenju na 25 °C ne dodaje zagrijani zrak, ispitivanje se izvodi s posve zatvorenom napravom. Ako naprava radi i na 25 °C, ispitivanje se izvodi s napravom koja uobičajeno radi, a eksponent temperaturnog člana u korekcijskom faktoru uzima se da je nula (nema ispravljanja temperature).
Dodatak
Rezultati ispitivanja za mjerenje neto snage motora
Ovaj obrazac ispunjuje laboratorij koji obavlja ispitivanje.
1. Uvjeti ispitivanja
1.1. |
Tlakovi izmjereni pri najvećoj snazi |
1.1.1. |
Ukupni barometarski tlak: … Pa |
1.1.2. |
Tlak vodene pare: … Pa |
1.1.3. |
Tlak ispuha: … Pa |
1.2. |
Temperature izmjerene pri najvećoj snazi |
1.2.1. |
ulaznog zraka: … K |
1.2.2. |
na izlazu međuhladnjaka motora: … K |
1.2.3. |
rashladne tekućine: |
1.2.3.1. |
na izlazu rashladne tekućine motora: … K (1) |
1.2.3.2. |
na referentnoj točki ako je riječ o hlađenju zrakom: … K (1) |
1.2.4. |
ulja za podmazivanje: … K (navesti mjernu točku) |
1.2.5. |
goriva: |
1.2.5.1. |
na ulazu pumpe za gorivo: … K |
1.2.5.2. |
u napravi za mjerenje potrošnje goriva: … K |
1.2.6. |
na ispuhu izmjerena na točki najbližoj vanjskoj prirubnici (vanjskim prirubnicama) ispušne grane (ispušnih grana): …°C |
1.3. |
Brzina vrtnje motora u praznom hodu: … min–1 |
1.4. |
Obilježja dinamometra |
1.4.1. |
Marka: … Model: … |
1.4.2. |
Tip: … |
1.5. |
Obilježja mjerača prozirnosti |
1.5.1. |
Marka: … |
1.5.2. |
Tip: … |
2. Gorivo
2.1. |
Za motore s vanjskim izvorom paljenja na tekuće gorivo |
2.1.1. |
Marka: … |
2.1.2. |
Specifikacija: … |
2.1.3. |
Antidetonacijski dodatak (olovo itd.): … |
2.1.3.1. |
Vrsta: … |
2.1.3.2. |
Sadržaj: … mg/1 |
2.1.4. |
Istraživački oktanski broj RON: … (ASTM D 26 99-70) |
2.1.4.1. |
Motorni oktanski broj MON:… |
2.1.4.2. |
Specifična gustoća: … g/cm3 na 288 K |
2.1.4.3. |
Niža kalorična vrijednost: … kJ/kg
Najveća neto snaga: … kW na … min–1 Najveći neto zakretni moment: … Nm na … min–1 |
2.2. |
Za motore s vanjskim izvorom paljenja i motore s dvojnim gorivom koji rade na plinovito gorivo |
2.2.1. |
Marka: … |
2.2.2. |
Specifikacija: … |
2.2.3. |
Tlak u spremniku: … bar |
2.2.4. |
Radni tlak: … bar |
2.2.5. |
Niža kalorična vrijednost: … kJ/kg |
2.3. |
Za motore s kompresijskim paljenjem na plinovita goriva |
2.3.1. |
Dobavni sustav: … plin |
2.3.2. |
Specifikacija uporabljenog plina: … |
2.3.3. |
Omjer tekućeg i plinovitog dijela: … |
2.3.4. |
Niža kalorična vrijednost: … |
2.4. |
Za motore s kompresijskim paljenjem i motore s dvojnim gorivom na dizelsko gorivo |
2.4.1. |
Marka: … |
2.4.2. |
Specifikacija uporabljenog goriva: … |
2.4.3. |
Cetanski broj (ASTM D 976-71) … |
2.4.4. |
Specifična gustoća: … g/cm3 na 288 K |
2.4.5. |
Niža kalorična vrijednost: … kJ/kg |
3. Mazivo
3.1. |
Marka: … |
3.2. |
Specifikacija: … |
3.3. |
Viskoznost prema SAE: … |
4. Podrobni rezultati mjerenja (2)
Brzina vrtnje motora, min–1 |
|
|
Izmjereni zakretni moment, Nm |
|
|
Izmjerena snaga, kW |
|
|
Izmjereni protok goriva, g/h |
|
|
Barometarski tlak, kPa |
|
|
Tlak vodene pare, kPa |
|
|
Temperatura ulaznog zraka, K |
|
|
Snaga što se dodaje za br. 1 pomoćne uređaje neobuhvaćene br. 2 prethodnom tablicom, kW br. 3 |
|
|
Faktor korekcije snage |
|
|
Ispravljena kočna snaga, kW (s ventilatorom/bez ventilatora (3)) |
|
|
Snaga ventilatora, kW (oduzima se ako nije ugrađen) |
|
|
Neto snaga, kW |
|
|
Neto zakretni moment, Nm |
|
|
Ispravljena specifična potrošnja goriva g/(kWh) (4) |
|
|
Temperatura rashladne tekućine na izlazu, K |
|
|
Temperatura ulja za podmazivanje u mjernoj točki, K |
|
|
Temperatura zraka nakon prednabijača, K (5) |
|
|
Temperatura goriva na ulazu pumpe za ubrizgavanje, K |
|
|
Temperatura zraka nakon rashladnika zraka za punjenje, K (5) |
|
|
Temperatura zraka nakon prednabijača, K (5) |
|
|
Tlak nakon rashladnika zraka za punjenje, kPa |
|
|
(1) Izbrisati prema potrebi.
(2) Karakteristične krivulje neto snage i neto zakretnog momenta crtaju se u funkciji brzine vrtnje motora.
(3) Izbrisati prema potrebi.
(4) Izračunano s neto snagom za motore s kompresijskim paljenjem i vanjskim paljenjem, kod ovih zadnjih pomnoženo s faktorom korekcije snage.
(5) zbrisati ako se ne primjenjuje.
PRILOG 6.
METODA ZA MJERENJE NETO SNAGE I NAJVEĆE 30-MINUTNE SNAGE ELEKTRIČNIH POGONSKIH SKLOPOVA
1. OVI SE ZAHTJEVI PRIMJENJUJU NA MJERENJE NAJVEĆE NETO SNAGE I NAJVEĆE 30-MINUTNE SNAGE ELEKTRIČNIH POGONSKIH SKLOPOVA KOJI SLUŽE ZA POGON POSVE ELEKTRIČNIH CESTOVNIH VOZILA.
2. ISPITNI UVJETI
2.1. Pogonski sklop bit će uhodan u skladu s proizvođačevim preporukama.
2.2. Ako se mjerenje snage može obaviti samo na pogonskom sklopu s ugrađenim mjenjačem ili reduktorom, u obzir se uzima učinkovitost.
2.3. Pomoćni uređaji
2.3.1. Pomoćni uređaji koji se moraju ugraditi
Tijekom ispitivanja pomoćni uređaji potrebni za rad pogonskog sklopa u predviđenoj primjeni (kako je navedeno u tablici 1. ovog Priloga) ugrađuju se u jednak položaj kao u vozilu.
2.3.2. Pomoćni uređaji koji se moraju ukloniti
Pomoćni uređaji potrebni za ispravan rad vozila i koji mogu biti ugrađeni na elektromotor uklanjaju se tijekom ispitivanja. Sljedeći popis koji nije iscrpan naveden je kao primjer:
zračni kompresor za kočnice, kompresor servoupravljača, kompresor ovjesa, klimatizacijski sustav itd.
Kada se pomoćni uređaji ne mogu ukloniti, može se odrediti snaga koju troše u neopterećenom stanju i dodati izmjerenoj snazi.
Tablica 1.
Pomoćni uređaji koji se ugrađuju za ispitivanje radi utvrđivanja neto snage i najveće 30-minutne snage električnih pogonskih sklopova
(„Standardna oprema” znači oprema koju je za posebnu namjenu ugradio proizvođač).
Br. |
Pomoćni uređaji |
Ugrađeni za ispitivanje neto snage i najveće 30-minutne snage |
1 |
Izvor istosmjernog napona |
Pad napona tijekom ispitivanja manji od 5 %. |
2 |
Varijator brzine i upravljački uređaj |
Da, standardna oprema. |
3 |
Hlađenje tekućinom |
|
poklopac motora otvor na poklopcu motora |
Ne. |
|
ventilator oplata ventilatora pumpa termostat (3) |
Da, standardna oprema. |
|
Zračno hlađenje |
|
|
zračni filtar oplata puhalo sustav za namještanje temperature |
Da, standardna oprema. |
|
4 |
Električna oprema |
Da, standardna oprema. |
5 |
Pomoćni ventilator ispitnog uređaja |
Da, ako je potrebno. |
2.4. Uvjeti u pogledu namještanja
Uvjeti u pogledu namještanja u skladu su s proizvođačevom specifikacijom za proizvodnju motora i primjenjuju se bez daljnje promjene za predmetnu primjenu.
2.5. Podatci koji se bilježe
2.5.1. Ispitivanje za utvrđivanje neto snage provodi se s posve pritisnutom papučicom akceleratora.
2.5.2. Elektromotor mora biti uhodan u skladu s preporukama podnositelja homologacijskog zahtjeva.
2.5.3. Podatci o brzini vrtnje i zakretnom momentu bilježe se istodobno.
2.5.4. Ako je potrebno, temperatura rashladne tekućine izmjerena na izlazu iz motora mora se održavati unutar ± 5 K od temperature namještene na termostatu prema proizvođačevoj uputi.
Za pogonske sklopove hlađene zrakom temperatura na točki koju navede proizvođač održava se unutar + 0/– 20 K od najveće vrijednosti koju je naveo proizvođač.
2.5.5. Temperatura ulja za podmazivanje izmjerena u karteru ili na izlazu iz izmjenjivača temperature ulja, ako je ugrađen, održava se u granicama koje je odredio proizvođač.
2.5.6. Ako je potrebno, može se rabiti pomoćni regulacijski sustav za održavanje temperature u granicama navedenim u stavcima 2.5.4. i 2.5.5.
3. TOČNOST MJERENJA
3.1. Zakretni moment: ± 1 % izmjerenoga zakretnog momenta.
Sustav za mjerenje zakretnog momenta mora se umjeriti kako bi se uzeli u obzir gubitci trenja. Točnost u donjoj polovini mjernog područja dinamometra može biti ± 2 % izmjerenoga zakretnog momenta.
3.2. Brzina vrtnje elektromotora: 0,5 % izmjerene brzine.
3.3. Temperatura zraka na ulazu u motor: ± 2 K.
(1) Hladnjak, ventilator, oplata ventilatora, pumpa za vodu i termostat na ispitnoj se napravi nalaze u istom relativnom položaju kao na vozilu. Cirkulacija rashladne tekućine pokreće se isključivo pumpom za vodu pogonskog sklopa.
Hlađenje tekućine može se postići hladnjakom pogonskog sklopa ili vanjskim rashladnim krugom, uz uvjet da pad tlaka u tom krugu i tlak na ulazu u pumpu ostanu uglavnom jednaki kao u rashladnom sustavu pogonskog sklopa. Ako je ugrađena žaluzina hladnjaka, otvorena je.
Kada ventilator, hladnjak i oplatu nije moguće jednostavno ugraditi za ispitivanje na ispitnom uređaju, snaga koju troši ventilator kad je odvojeno ugrađen na pravilno mjesto u odnosu na hladnjak i oplatu (ako se rabi) utvrđuje se na brzinama vrtnje koje odgovaraju brzinama vrtnje elektromotora za mjerenje snage motora izračunavanjem iz standardnih karakteristika ili praktičnim ispitivanjima. Ta snaga, preračunana na standardne atmosferske uvjete, oduzima se od ispravljene snage.
(2) Kad je ugrađen ventilator ili puhalo koji se mogu iskopčati ili stupnjevito djelovati, ispitivanje je potrebno provesti s isključenim ventilatorom (ili puhalom) ili s najvećim korakom.
(3) Termostat se može pričvrstiti u potpuno otvorenom položaju.
PRILOG 7.
PROVJERE SUKLADNOSTI PROIZVODNJE
1. OPĆENITO
Ovi su zahtjevi u skladu s ispitivanjima koje je potrebno provesti radi provjere sukladnosti proizvodnje u skladu sa stavkom 6. i njegovim podstavcima.
2. ISPITNI POSTUPCI
Primjenjuju se ispitne metode i mjerni instrumenti opisani u prilozima 5. i 6. ovom Pravilniku.
3. PRIKUPLJANJE UZORAKA
Mora se izabrati jedan pogonski sklop. Ako se nakon ispitivanja iz stavka 5.1. u nastavku smatra da pogonski sklop nije u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika, moraju se ispitati još dva pogonska sklopa.
4. KRITERIJI MJERENJA
4.1. Neto snaga motora s unutarnjim izgaranjem
Tijekom ispitivanja radi potvrđivanja sukladnosti proizvodnje snaga se mjeri na dvjema brzinama vrtnje S1 i S2, koje odgovaraju mjernim točkama najveće snage, odnosno najvećeg momenta što se prihvaćaju za homologaciju tipa. Na tim dvjema brzinama, uz moguće dopušteno odstupanje od ± 5 %, neto snaga izmjerena na barem jednoj točki unutar raspona S1 ± 5 % i S2 ± 5 % ne razlikuje se za više od 5 % od homologirane vrijednosti.
4.2. Neto snaga i najveća 30-minutna snaga električnih pogonskih sklopova
Tijekom ispitivanja radi potvrđivanja sukladnosti proizvodnje snaga se mjeri na brzini vrtnje elektromotora S1, koja odgovara mjernoj točki najveće snage što se prihvaća za homologaciju tipa. Na toj se brzini neto snaga ne razlikuje za više od 5 % od homologirane vrijednosti.
5. OCJENJIVANJE REZULTATA
5.1. Ako su neto snaga i najveća 30-minutna snaga pogonskog sklopa ispitanog na temelju stavka 2. u skladu sa zahtjevima iz stavka 4., smatra se da je proizvodnja sukladna homologaciji.
5.2. Ako zahtjevi iz stavka 4. nisu ispunjeni, na isti se način ispituju još dva pogonska sklopa.
5.3. Ako vrijednost neto snage ili najveće 30-minutne snage drugoga i/ili trećega pogonskog sklopa iz stavka 5.2. nije u skladu sa zahtjevima iz stavka 4., smatra se da proizvodnja nije sukladna zahtjevima iz ovog Pravilnika i primjenjuju se odredbe iz stavka 7.1. ovog Pravilnika.
PRILOG 8.
REFERENTNA GORIVA
1. |
Tehnički podatci o referentnim gorivima LPG
|
2. |
Tehnički podatci o referentnim gorivima NG
Sastavni plinovi mješavina imaju barem sljedeće čistoće: N2 : 99 % CH4 : 95 % uz ukupni sadržaj vodika, ugljikova monoksida i kisika ispod 1 % te ukupni sadržaj dušika i ugljikova dioksida ispod 2 %. Wobbeov indeks omjer je kalorične vrijednosti plina po volumnoj jedinici i drugog korijena njegove relativne gustoće u jednakim referentnim uvjetima:
gdje je
Wobbeov indeks može biti bruto ili neto, ovisno o tome je li uporabljena bruto ili neto kalorična vrijednost. |
(*) Vrijednost se utvrđuje u normiranim uvjetima (293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa).
(**) Tom se metodom možda neće točno utvrditi prisutnost korozivnih materijala ako uzorak sadržava protukorozijska sredstva ili druga kemijska sredstva koja umanjuju korozivno djelovanje uzorka na bakrenu traku. Zato je zabranjeno dodavanje takvih spojeva samo radi davanja prednosti ispitnoj metodi.
(***) Na temelju više kalorične vrijednosti i izračunano za 0 °C.
7.11.2014 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 323/91 |
Samo izvorni tekstovi UN-ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika potrebno je provjeriti u posljednjem izdanju UN/ECE-ova dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na web-mjestu:
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
Pravilnik br. 115 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) — Jedinstvene odredbe o homologaciji:
I. |
posebnih sustava na ukapljeni naftni plin (LPG) za naknadnu ugradnju u motorna vozila radi uporabe LPG-a u njihovim pogonskim sustavima; |
II. |
posebnih sustava na stlačeni prirodni plin (CNG) sustava za naknadnu ugradnju u motorna vozila radi uporabe CNG-a u njihovim pogonskim sustavima |
Obuhvaća sav važeći tekst do:
dopune 6. izvornoj verziji Pravilnika – dan stupanja na snagu: 10. lipnja 2014.
PRAVILNIK
1. |
Područje primjene |
2. |
Definicije |
3. |
Zahtjev za homologaciju |
4. |
Oznake |
5. |
Homologacija |
6. |
Zahtjevi u pogledu sustava za naknadnu ugradnju |
7. |
Priručnici |
8. |
Preinaka i proširenje homologacije tipa sustava za naknadnu ugradnju |
9. |
Sukladnost proizvodnje |
10. |
Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
11. |
Konačno obustavljena proizvodnja |
12. |
Nazivi i adrese tehničkih službi nadležnih za provođenje homologacijskih ispitivanja i nadležnih homologacijskih tijela |
PRILOZI
1.A |
Izjava o homologaciji ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje tipa opreme za LPG za naknadnu ugradnju na temelju Pravilnika br. 115 |
1.B |
Izjava o homologaciji ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje tipa opreme za CNG za naknadnu ugradnju na temelju Pravilnika br. 115 |
2.A |
Primjer izgleda homologacijske oznake sustava na LPG za naknadnu ugradnju |
2.B |
Primjer izgleda homologacijske oznake sustava na LPG za naknadnu ugradnju |
3.A |
Potpuni popis informacija za potrebe homologacije sustava na LPG naknadno ugrađenog u vozilo |
3.B |
Potpuni popis informacija za potrebe homologacije sustava na CNG naknadno ugrađenog u vozilo |
4. |
Opis postupaka ispitivanja propuštanja za sustave na CNG/LPG ugrađene u vozila |
5. |
Propisi o pričvršćivanju spremnika LPG-a i CNG-a |
6.A |
Dvogorivna vozila s benzinskim motorima s izravnim ubrizgavanjem – izračun energijskog omjera LPG-a |
6.A |
Dvogorivna vozila s benzinskim motorima s izravnim ubrizgavanjem – izračun energijskog omjera CNG-a |
1. PODRUČJE PRIMJENE
Ovaj se Pravilnik primjenjuje na:
1.1. |
|
1.2. |
Ovaj se Pravilnik primjenjuje kada proizvođač sustava za naknadnu ugradnju zadrži početna obilježja cijelog sustava za određenu porodicu vozila za koju je homologacija dodijeljena. |
1.3. |
Ovaj se Pravilnik ne primjenjuje na postupke, preglede i inspekcije za provjeru pravilne ugradnje sustava za naknadnu ugradnju u vozila jer je to pitanje u nadležnosti ugovorne stranke gdje je vozilo registrirano. |
1.4. |
Ovaj se Pravilnik odnosi na sustave za naknadnu ugradnju namijenjene za ugradnju u vozila kategorija M i N (1), osim:
|
1.5. |
Zahtjevi koji se odnose na različite kategorije (M1, N1 ili druge) određeni su u stavcima 2. do 7. (6). Kada je u vozilo ugrađen sustav za naknadnu ugradnju, izmijenjeno vozilo ispunjava sve odredbe Pravilnika prema kojem je homologacija prvobitno dodijeljena. |
2. DEFINICIJE
2.1. |
„Homologacija sustava na LPG ili CNG za naknadnu ugradnju” znači homologacija sustava za naknadnu ugradnju u motorna vozila radi uporabe LPG-a ili CNG-a.
|
2.2. |
„Posebni sustav na LPG ili CNG za naknadnu ugradnju homologiranog tipa” znači sustavi koji se ne razlikuju prema obilježjima kao što su:
|
2.3. |
„Proizvođač sustava” znači organizacija koja može preuzeti tehničku odgovornost za proizvodnju sustava na LPG i CNG za naknadnu ugradnju te dokazati da ima zahtijevane karakteristike i potrebna sredstva za ocjenjivanje kvalitete i sukladnost proizvodnje sustava za naknadnu ugradnju. |
2.4. |
„Ugraditelj” znači organizacija koja može preuzeti tehničku odgovornost za pravilnu i sigurnu ugradnju sustava na LPG i CNG za naknadnu ugradnju u skladu sa stavkom 6.1.1.3., odnosno stavkom 6.2.1.3. ovog Pravilnika (7). |
2.5. |
Za potrebe ovog Pravilnika „osnovno vozilo”, s obzirom na sustave na LPG i CNG, znači vozilo izabrano da služi kao vozilo na kojem će se dokazati ispunjavanje zahtjeva iz ovog Pravilnika i na koje se odnose članovi porodice.
|
2.6. |
Za definicije sastavnih dijelova sustava na LPG za naknadnu ugradnju vidjeti Pravilnik br. 67, serija izmjena 01. |
2.7. |
Za definicije sastavnih dijelova sustava na CNG za naknadnu ugradnju vidjeti Pravilnik br. 110. |
3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU
3.1. |
Zahtjev za homologaciju tipa posebnog sustava za naknadnu ugradnju podnosi proizvođač ili njegov propisno ovlašteni zastupnik. |
3.2. |
Zahtjevu se prilažu sljedeći dokumenti u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:
|
3.3. |
priručnik (priručnike) za ugradnju sustava za naknadnu ugradnju u osnovno vozilo (osnovna vozila); |
3.4. |
priručnik za krajnjeg korisnika; |
3.5. |
uzorak posebnog sustava za naknadnu ugradnju pravilno ugrađenog u osnovno vozilo (osnovna vozila). |
4. OZNAKE
4.1. |
Uz uzorak (uzorke) posebnog sustava za naknadnu ugradnju dostavljenog za homologaciju dostavljaju se pločica s trgovačkim nazivom ili oznaka proizvođača sustava za naknadnu ugradnju i tip, kako je navedeno u prilozima 2.A i 2.B. |
4.2. |
Svi sustavi za naknadnu ugradnju ugrađeni u vozilo koje pripada porodici, kako je određena u stavku 2. ovog Pravilnika, identificiraju se pločicom na kojoj se označuju homologacijski broj i tehničke specifikacije kako se zahtijeva prilozima 2.A i 2.B. Pločica mora biti trajno pričvršćena na strukturu vozila, jasno čitljiva i neizbrisiva. |
5. HOMOLOGACIJA
5.1. |
Ako sustav za naknadnu ugradnju dostavljen za homologaciju ispunjava zahtjeve iz stavka 6. ovog Pravilnika, izdaje se homologacija tipa sustava za naknadnu ugradnju. |
5.2. |
Sustavi za naknadnu ugradnju koji su već homologirani kao adaptivni (master-slave) sustavi na barem jednom osnovnom vozilu ne moraju biti u skladu sa stavkom 6.1.4.4.2.1. ili 6.2.4.4.2.1. ovog Pravilnika. |
5.3. |
Svakom se homologiranom tipu sustava za naknadnu ugradnju dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 00 za ovaj Pravilnik u izvornom obliku) označuju seriju izmjena koja obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene ovog Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne dodjeljuje isti homologacijski broj drugom tipu sustava za naknadnu ugradnju. |
5.4. |
Obavijest o homologaciji ili proširenju ili odbijanju homologacije tipa/dijela sustava za naknadnu ugradnju prema ovom Pravilniku dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu prema predlošku iz prilogâ 1.A i 1.B ovom Pravilniku. |
5.5. |
Uz oznaku propisanu u stavku 4.1. na pločicu se pričvršćuje međunarodna homologacijska oznaka kako je navedeno u prilozima 2.A i 2.B na sve sustave za naknadnu ugradnju koji su u skladu s tipom homologiranim prema ovom Pravilniku. Ta se homologacijska oznaka sastoji od:
|
5.6. |
Homologacijska oznaka jasno je čitljiva i neizbrisiva. |
5.7. |
U prilozima 2.A i 2.B ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda spomenute pločice s homologacijskom oznakom. |
6. ZAHTJEVI U POGLEDU SUSTAVA ZA NAKNADNU UGRADNJU
6.1. Dio I. – zahtjevi za sustav na LPG za naknadnu ugradnju
6.1.1. Zahtjevi za ugradnju posebne opreme za uporabu LPG-a u pogonskom sustavu vozila
6.1.1.1. |
Sustav na LPG za naknadnu ugradnju sastoji se barem od sljedećih dijelova:
|
6.1.1.2. |
Sustav na LPG za naknadnu ugradnju može sadržavati i sastavne dijelove koji su u Pravilniku br. 67, serija izmjena 01, navedeni kao neobvezni. |
6.1.1.3. |
Sustav na LPG za naknadnu ugradnju ugrađen u vozilo na pravilan način definiran u rečenom priručniku za ugradnju u skladu je sa zahtjevima ugradnje iz Pravilnika br. 67, serija izmjena 01. U pogledu pričvršćivanja spremnika goriva, zahtjevi iz Pravilnika br. 67, serija izmjena 01, smatrat će se ispunjenima ako su ispunjeni zahtjevi iz Priloga 5. trenutačnom Pravilniku. |
6.1.2. Emisije onečišćujućih tvari i CO2 (samo za vozila kategorije M1 i N1)
6.1.2.1. Jedan uzorak sustava na LPG za naknadnu ugradnju, kako je opisan u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ugrađen u osnovno vozilo (osnovna vozila), kako je opisano u stavku 2.5. ovog Pravilnika, ispituje se postupcima opisanima u Pravilnicima br. 83 (9) i br. 101 ili br. 49 (10), ako je primjenjivo, u granicama zahtjeva iz stavaka 6.1.2.4. i 6.1.2.5. Vozila i/ili motori podvrgavaju se usporednom ispitivanju najveće snage, kako je opisano u Pravilniku br. 85 za motore ili određeno u stavku 6.1.3. za vozila.
6.1.2.2. Gorivo potrebno za rad motora – vrsta goriva koju motor uobičajeno troši može biti:
(a) |
samo LPG (plinski način rada) u slučaju jednog goriva (9); |
(b) |
bezolovni benzin (benzinski način rada) ili LPG (plinski način rada) u slučaju dvaju goriva; |
(c) |
dizelsko gorivo ili dizelsko gorivo i LPG (dvojno gorivo). (Odredbe za dvojno gorivo još se moraju definirati.) |
6.1.2.3. „Onečišćujuće tvari” znači:
(a) |
ugljikov monoksid; |
(b) |
ugljikovodici uz pretpostavku omjera: CH1,85 za benzin, CH1,86 za dizel, CH2,52 za LPG, CH (odredit će se) za dvojno gorivo; |
(c) |
dušikovi oksidi, izraženi kao ekvivalent dušikova dioksida (NO2); |
(d) |
čestice itd. |
6.1.2.4. Ispušne emisije i emisije CO2 (samo za vozila kategorije M1 i N1)
6.1.2.4.1. Posebni zahtjevi u pogledu ispitivanja tipa I. (provjera prosječne ispušne emisije nakon pokretanja hladnog motora):
6.1.2.4.1.1. mjerenja emisija iz ispušne cijevi obavljaju se nakon pokretanja hladnog motora sa svakim gorivom:
(a) |
referentni benzin; |
(b) |
referentni LPG A; |
(c) |
referentni LPG B. |
Emisije CO, ugljikovodika i NOx izračunavaju se prema Pravilniku br. 83 (9);
6.1.2.4.1.2. namještanje dinamometra
Uz pristanak nadležnog homologacijskog tijela može se primijeniti jedna od sljedećih metoda:
6.1.2.4.1.2.1. |
primjena faktora/koeficijenata smanjivanja brzine izvornog vozila Ako se tijekom homologacije rabe koeficijenti smanjivanja brzine izvornog vozila, primjenjuju se sljedeći uvjeti:
|
6.1.2.4.1.2.2. |
primjena tabličnih vrijednosti:
|
6.1.2.4.1.3. ispitivanje ispušnih emisija u benzinskom načinu rada
Ovisno o zahtjevima iz stavka 6.1.2.4.1.5., ispitivanja se provode tri puta s referentnim gorivom. Osnovno vozilo (osnovna vozila) opremljeno sustavom za naknadnu ugradnju u skladu je s graničnim vrijednostima prema homologaciji izvornog (izvornih) vozila, uključujući faktore pogoršanja primijenjene tijekom homologacije izvornog (izvornih) vozila.
6.1.2.4.1.4. Bez obzira na zahtjeve iz stavka 6.1.2.4.1.3., za svaku onečišćujuću tvar ili kombinaciju onečišćujućih tvari jedan od triju rezultata ispitivanja može prekoračiti propisanu granicu, ali ne za više od 10 % pod uvjetom da je aritmetička sredina triju rezultata ispod propisane granice. Ako su propisane granice prekoračene za više od jedne onečišćujuće tvari, nebitno je je li se to dogodilo u istom ispitivanju ili u različitim ispitivanjima.
6.1.2.4.1.5. Broj emisijskih ispitivanja propisanih stavkom 6.1.2.4.1.3. može se smanjiti pod sljedećim uvjetima:
(a) |
potrebno je jedno ispitivanje ako je rezultat dobiven za svaku onečišćujuću tvar koju se ograničuje manji od ili jednak 0,7 emisijske granične vrijednosti (tj. V1 ≤ 0,70 G); |
(b) |
dva su ispitivanja potrebna ako su za svaku onečišćujuću tvar koju se ograničuje ispunjeni sljedeći zahtjevi: V1 ≤ 0,85 G i V1 + V2 ≤ 1,70 G i V2 ≤ G gdje je:
|
6.1.2.4.1.6. Ispitivanje ispušnih emisija u plinskom načinu rada
Prema zahtjevima iz stavka 6.1.2.4.1.8. ispitivanja se provode tri puta sa svakim referentnim LPG-om. Osnovno vozilo opremljeno sustavom za naknadnu ugradnju u skladu je s graničnim vrijednostima prema homologaciji izvornog (izvornih) vozila, uključujući faktore pogoršanja primijenjene tijekom homologacije izvornog (izvornih) vozila.
Ako je osnovno vozilo u skladu s Pravilnikom br. 83, serija izmjena 05, Direktivom 98/69/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11), Pravilnikom br. 49, serija izmjena 04 ili Direktivom 1999/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), vozilo ne rabi benzin dulje od 90 sekundi tijekom bilo kojeg ispitivanja.
Za vozila u skladu s kasnijim serijama izmjena Pravilnika br. 83 i 49 ili kasnijim izmjenama Direktiva ili europskih uredba to razdoblje ne prelazi 60 sekundi.
6.1.2.4.1.6.1. Pokretanje motora
Dopušteno je da se motor pokrene na benzin i prebaci na LPG nakon unaprijed određenog vremena koje vozač ne može promijeniti.
6.1.2.4.1.6.2. Uporaba benzina
Ako je osnovno vozilo u skladu s Pravilnikom br. 83, serija izmjena 05, Direktivom 98/69/EZ, Pravilnikom br. 49, serija izmjena 04 ili Direktivom 1999/96/EZ, vozilo ne rabi benzin dulje od 90 sekundi tijekom bilo kojeg ispitivanja.
Za vozila u skladu s kasnijim serijama izmjena Pravilnika br. 83 i 49 ili kasnijim izmjenama Direktiva ili europskih uredba to razdoblje ne prelazi 60 sekundi.
6.1.2.4.1.6.3. Posebne odredbe za benzinske motore s izravnim ubrizgavanjem
Bez obzira na stavak 6.1.2.4.1.6.2., u slučaju vozila s benzinskim motorima s izravnim ubrizgavanjem dopušteno je rabiti samo benzin ili benzin istodobno s LPG-om tijekom cijelog ispitnog ciklusa pod uvjetom da je energetska potrošnja plina veća od 80 % od ukupne količine potrošene energije tijekom ispitivanja.
Taj se postotak izračunava u skladu s metodom iz Priloga 6.A.
6.1.2.4.1.7. Bez obzira na zahtjeve iz stavka 6.1.2.4.1.6., za svaku onečišćujuću tvar ili kombinaciju onečišćujućih tvari jedan od triju rezultata ispitivanja može prekoračiti propisanu granicu, ali ne za više od 10 % pod uvjetom da je aritmetička sredina triju rezultata ispod propisane granice. U tom slučaju propisane granice mogu biti prekoračene za više od jedne onečišćujuće tvari u istom ispitivanju ili u različitim ispitivanjima.
6.1.2.4.1.8. Broj emisijskih ispitivanja propisanih stavkom 6.1.2.4.1.6. sa svakim referentnim gorivom LPG-om može se smanjiti pod sljedećim uvjetima:
(a) |
potrebno je jedno ispitivanje ako je rezultat dobiven za svaku onečišćujuću tvar ili kombiniranu emisiju dviju onečišćujućih tvari koje se ograničuje manji od ili jednak 0,7 emisijske granične vrijednosti (tj. M1 ≤ 0,70 G); |
(b) |
dva su ispitivanja potrebna ako su za svaku onečišćujuću tvar ili kombiniranu emisiju dviju onečišćujućih tvari koje se ograničuje ispunjeni sljedeći zahtjevi: M1 ≤ 0,85 G i M1 + M2 ≤ 1,70 G i M2 ≤ G gdje je:
|
6.1.2.4.2. Posebni zahtjevi za ispitivanje tipa II. (emisija ugljikova monoksida na brzini vrtnje u praznom hodu) za vozila čija najveća masa prelazi 3 500 kg:
6.1.2.4.2.1. |
jedan uzorak sustava na LPG za naknadnu ugradnju, kako je opisan u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ugrađen u osnovno vozilo, kako je opisano u stavku 2.5. ovog Pravilnika, ispituje se postupcima tipa II. opisanima u Pravilniku br. 83 (9); |
6.1.2.4.2.2. |
bez obzira na odredbe iz Pravilnika br. 83 (9), ispitivanje tipa II. obavlja se na zahtjev proizvođača sustava sa samo jednim referentnim gorivom LPG-om izabranim prema nahođenju tehničke službe nadležne za ispitivanje. |
6.1.2.4.3. Sustav na LPG za naknadnu ugradnju, kako je opisan u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ugrađen u osnovno vozilo (osnovna vozila), u skladu je sa zahtjevima i ispitivanjima iz Pravilnika br. 83 (9) u benzinskom i plinskom načinu rada.
6.1.2.4.3.1. |
Emisije CO2 izračunavaju se prema Pravilniku br. 101 za svako osnovno vozilo ako je primjenjivo. Srednja vrijednost emisija CO2 izračunava se na sljedeći način: ![]() ![]() gdje je:
|
6.1.2.4.3.2. |
Srednja vrijednost potrošnje goriva izračunava se na isti način kao srednja vrijednost emisija CO2, kako je određeno stavkom 6.1.2.4.3.1. |
6.1.2.4.3.3. |
Omjeri emisija CO2 i potrošnje goriva izračunavaju se na sljedeći način: ![]() ![]() Službene vrijednosti emisija CO2 množe se s gornjim omjerima za svako vozilo iz porodice. |
6.1.2.5. Ispušne emisije (kategorije vozila M2, M3, N2 i N3)
Prema potrebi, ovaj je stavak rezerviran za posebne zahtjeve u pogledu emisija dizelskih motora homologiranih u skladu s Pravilnikom br. 49 i opremljenih sustavom na LPG za naknadnu ugradnju (dvojno gorivo).
6.1.3. Zahtjevi u pogledu snage
Osnovno vozilo (osnovna vozila) ili osnovni motor (motori) ispituju se kako slijedi:
6.1.3.1. jedan uzorak sustava na LPG za naknadnu ugradnju, kako je opisan u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ugrađen u osnovno vozilo (osnovna vozila), ispituje se postupcima iz stavaka 6.1.3.2. ili 6.1.3.3. Izmjerena snaga s LPG-om niža je od snage izmjerene s benzinom + 5 %.
6.1.3.2. Metoda dinamometra s valjcima
Najveća snaga na kotačima mjeri se dinamometrom s valjcima na svakom osnovnom vozilu sa sljedećim gorivima:
(a) |
referentni benzin; |
(b) |
referentni LPG A ili B. |
Srednja vrijednost mjerenja snage izračunava se na sljedeći način:
Omjer snage motora izračunava se na sljedeći način:
Službene vrijednosti snage motora množe se s gornjim omjerom za svako vozilo iz porodice.
6.1.3.3. Metoda mjerenja motora dinamometrom
Najveća snaga na koljenastom vratilu mjeri se dinamometrom prema Pravilniku br. 85 za svako osnovno vozilo sa sljedećim gorivima:
(a) |
benzinsko ili dizelsko gorivo iz slobodne prodaje; |
(b) |
LPG iz slobodne prodaje. |
Srednja vrijednost mjerenja snage izračunava se na sljedeći način:
Omjer snage motora izračunava se na sljedeći način:
Službene vrijednosti snage motora množe se s gornjim omjerom za svako vozilo iz porodice.
6.1.4. Zahtjevi koji se odnose na ugrađeni dijagnostički sustav (OBD) i ispitivanja za vozila s naknadno ugrađenim sustavom na LPG
6.1.4.1. |
Za potrebe ovog stavka primjenjuju se sljedeće definicije:
|
6.1.4.2. |
Prema potrebi, radi pravilne ugradnje sustava na LPG za naknadnu ugradnju u vozilo, dopušteno je simulirati ispravni rad originalnih sastavnih dijelova povezanih s emisijom koji se ne rabe u plinskom načinu rada. |
6.1.4.3. |
Sustav na LPG za naknadnu ugradnju, kako je opisan u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ugrađen u osnovno vozilo (osnovna vozila), u skladu je sa zahtjevima i ispitivanjima iz Priloga 11. Pravilniku br. 83, serija izmjena 05 u benzinskom i plinskom načinu rada. |
6.1.4.4. |
Posebni zahtjevi koji se odnose na OBD i ispitivanja adaptivnog (master-slave) sustava za naknadnu ugradnju
|
6.2. Dio II. – zahtjevi za sustav na CNG za naknadnu ugradnju
6.2.1. Zahtjevi za ugradnju posebne opreme za uporabu stlačenog prirodnog plina (CNG) u pogonskom sustavu vozila
6.2.1.1. |
Sustav na CNG za naknadnu ugradnju sastoji se barem od sljedećih dijelova:
|
6.2.1.2. |
Sustav na CNG za naknadnu ugradnju može sadržavati i sastavne dijelove koji su u Pravilniku br. 110 navedeni kao neobvezni. |
6.2.1.3. |
Sustav na CNG za naknadnu ugradnju ugrađen u vozilo na pravilan način definiran u gornjem priručniku za ugradnju u skladu je sa zahtjevima ugradnje iz Pravilnika br. 110. U pogledu pričvršćivanja spremnika goriva zahtjevi iz Pravilnika br. 110 smatrat će se ispunjenima ako su ispunjeni zahtjevi iz Priloga 5. trenutačnom Pravilniku. |
6.2.2. Emisije onečišćujućih tvari i CO2 (samo za vozila kategorije M1 i N1)
6.2.2.1. Jedan uzorak sustava na CNG za naknadnu ugradnju, kako je opisan u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ugrađen u osnovno vozilo, kako je opisano u stavku 2.5. ovog Pravilnika, ispituje se postupcima opisanima u Pravilnicima br. 83 (9) i br. 101 ili br. 49 (10), ako je primjenjivo, u granicama zahtjeva iz stavaka 6.2.2.5. i 6.2.2.6.
Vozila i/ili motori podvrgavaju se usporednom ispitivanju najveće snage, kako je opisano u Pravilniku br. 85 za motore ili određeno u stavku 6.2.3. za vozila.
6.2.2.2. Gorivo potrebno za rad motora – vrste goriva koje motor uobičajeno troši:
(a) |
samo CNG (plinski način rada) u slučaju jednog goriva (9); |
(b) |
bezolovni benzin (benzinski način rada) ili CNG (plinski način rada) u slučaju dvaju goriva; |
(c) |
dizelsko gorivo ili dizelsko gorivo i CNG (dvojno gorivo). (Odredbe za dvojno gorivo još se moraju definirati.) |
6.2.2.3. „Onečišćujuće tvari” znači:
(a) |
ugljikov monoksid; |
(b) |
ugljikovodici uz pretpostavku omjera: CH1,85 za benzin, CH1,86 za dizel, CH4 za CNG, CH (odredit će se) za dvojno gorivo; |
(c) |
dušikovi oksidi, izraženi kao ekvivalent dušikova dioksida (NO2); |
(d) |
čestice itd. |
6.2.2.4. Ispušne emisije (kategorije vozila M1 i N1) i emisije CO2 M1):
6.2.2.4.1. Posebni zahtjevi u pogledu ispitivanja tipa I. (provjera prosječne ispušne emisije nakon pokretanja hladnog motora):
6.2.2.4.1.1. mjerenja emisija iz ispušne cijevi obavljaju se nakon pokretanja hladnog motora sa svakim gorivom:
(a) |
referentni benzin; |
(b) |
referentno gorivo G20; |
(c) |
referentno gorivo G25. |
Emisije CO, ugljikovodika i NOx izračunavaju se prema Pravilniku br. 83 (9);
6.2.2.4.1.2. namještanje dinamometra
Uz pristanak nadležnog homologacijskog tijela može se primijeniti jedna od sljedećih metoda:
6.2.2.4.1.2.1. |
primjena faktora/koeficijenata usporavanja do zaustavljanja izvornog vozila Ako se tijekom homologacije rabe koeficijenti usporavanja do zaustavljanja izvornog vozila, primjenjuju se sljedeći uvjeti:
|
6.2.2.4.1.2.2. |
primjena tabličnih vrijednosti:
|
6.2.2.4.1.3. ispitivanje ispušnih emisija u benzinskom načinu rada
Prema zahtjevima iz stavka 6.2.2.4.1.5. ispitivanja se provode tri puta s referentnim gorivom. Osnovno vozilo (osnovna vozila) opremljeno sustavom za naknadnu ugradnju u skladu je s graničnim vrijednostima prema homologaciji izvornog (izvornih) vozila, uključujući faktore pogoršanja primijenjene tijekom homologacije izvornog (izvornih) vozila.
6.2.2.4.1.4. Bez obzira na zahtjeve iz stavka 6.2.2.4.1.3., za svaku onečišćujuću tvar ili kombinaciju onečišćujućih tvari jedan od triju rezultata ispitivanja može prekoračiti propisanu granicu, ali ne za više od 10 % pod uvjetom da je aritmetička sredina triju rezultata ispod propisane granice. U tom slučaju propisane granice mogu biti prekoračene za više od jedne onečišćujuće tvari u istom ispitivanju ili u različitim ispitivanjima.
6.2.2.4.1.5. Broj emisijskih ispitivanja propisanih stavkom 6.2.2.4.1.3. može se smanjiti pod sljedećim uvjetima:
(a) |
potrebno je jedno ispitivanje ako je rezultat dobiven za svaku onečišćujuću tvar koju se ograničuje manji od ili jednak 0,7 emisijske granične vrijednosti (tj. V1 ≤ 0,70 G); |
(b) |
dva su ispitivanja potrebna ako su za svaku onečišćujuću tvar koju se ograničuje ispunjeni sljedeći zahtjevi: V1 ≤ 0,85 G i V1 + V2 ≤ 1,70 G i V2 ≤ G gdje je:
|
6.2.2.4.1.6. Ispitivanje ispušnih emisija u plinskom načinu rada
Ovisno o zahtjevima iz stavka 6.2.2.4.1.8., ispitivanja se provode tri puta sa svakim referentnim CNG-om. Osnovno vozilo (osnovna vozila) opremljeno sustavom za naknadnu ugradnju u skladu je s graničnim vrijednostima prema homologaciji izvornog (izvornih) vozila, uključujući faktore pogoršanja primijenjene tijekom homologacije izvornog (izvornih) vozila.
Ako je osnovno vozilo (osnovna vozila) u skladu s Pravilnikom br. 83, serija izmjena 05, Direktivom 98/69/EZ, Pravilnikom br. 49, serija izmjena 04, ili Direktivom 1999/96/EZ, vozilo ne rabi benzin dulje od 90 sekundi tijekom bilo kojeg ispitivanja.
Za vozila u skladu s kasnijim serijama izmjena Pravilnika br. 83 i 49 ili kasnijim izmjenama Direktiva ili europskih uredba to razdoblje ne prelazi 60 sekundi.
6.2.2.4.1.6.1. Pokretanje motora
Dopušteno je da se motor pokrene na benzin i prebaci na CNG nakon unaprijed određenog vremena koje vozač ne može promijeniti.
6.2.2.4.1.6.2. Uporaba benzina
Ako je osnovno vozilo u skladu s Pravilnikom br. 83, serija izmjena 05, Direktivom 98/69/EZ, Pravilnikom br. 49, serija izmjena 04 ili Direktivom 1999/96/EZ, vozilo ne rabi benzin dulje od 90 sekundi tijekom bilo kojeg ispitivanja.
Za vozila u skladu s kasnijim serijama izmjena Pravilnika br. 83 i 49 ili kasnijim izmjenama Direktiva ili europskih uredba to razdoblje ne prelazi 60 sekundi.
6.2.2.4.1.6.3. Posebne odredbe za benzinske motore s izravnim ubrizgavanjem
Bez obzira na stavak 6.2.2.4.1.6.2., u slučaju vozila s benzinskim motorima s izravnim ubrizgavanjem dopušteno je rabiti samo benzin ili benzin istodobno s CNG-om tijekom cijelog ispitnog ciklusa pod uvjetom da je energetska potrošnja plina veća od 80 % od ukupne količine potrošene energije tijekom ispitivanja.
Taj se postotak izračunava u skladu s metodom iz Priloga 6.B.
6.2.2.4.1.7. Bez obzira na zahtjeve iz stavka 6.2.2.4.1.6., za svaku onečišćujuću tvar ili kombinaciju onečišćujućih tvari jedan od triju rezultata ispitivanja može prekoračiti propisanu granicu, ali ne za više od 10 % pod uvjetom da je aritmetička sredina triju rezultata ispod propisane granice. U tom slučaju propisane granice mogu biti prekoračene za više od jedne onečišćujuće tvari u istom ispitivanju ili u različitim ispitivanjima.
6.2.2.4.1.8. Broj emisijskih ispitivanja propisanih stavkom 6.2.2.4.1.6. sa svakim referentnim gorivom CNG-om može se smanjiti pod sljedećim uvjetima:
(a) |
potrebno je jedno ispitivanje ako je rezultat dobiven za svaku onečišćujuću tvar koju se ograničuje manji od ili jednak 0,7 emisijske granične vrijednosti (tj. M1 ≤ 0,70 G), |
(b) |
dva su ispitivanja potrebna ako su za svaku onečišćujuću tvar koju se ograničuje ispunjeni sljedeći zahtjevi: M1 ≤ 0,85 G i M1 + M2 ≤ 1,70 G i M2 ≤ G gdje je:
|
6.2.2.4.2. Posebni zahtjevi za ispitivanje tipa II. (emisija ugljikova monoksida na brzini vrtnje u praznom hodu) za vozila čija najveća masa prelazi 3 500 kg:
6.2.2.4.2.1. |
jedan uzorak sustava na CNG za naknadnu ugradnju, kako je opisan u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ugrađen u osnovno vozilo, kako je opisano u stavku 2.5. ovog Pravilnika, ispituje se postupcima tipa II. opisanima u Pravilniku br. 83 (9); |
6.2.2.4.2.2. |
bez obzira na odredbe iz Pravilnika br. 83 (9), ispitivanje tipa II. obavlja se na zahtjev proizvođača sustava sa samo jednim referentnim gorivom CNG-om izabranim prema nahođenju tehničke službe nadležne za ispitivanje. |
6.2.2.4.3. Izračunavanje emisije CO2 i potrošnje goriva (samo za vozila kategorija M1 i N1)
6.2.2.4.3.1. |
Emisije CO2 izračunavaju se prema Pravilniku br. 101 za svako osnovno vozilo ako je primjenjivo. Srednja vrijednost emisija CO2 izračunava se na sljedeći način: ![]() ![]() gdje je:
|
6.2.2.4.3.2. |
Srednja vrijednost potrošnje goriva izračunava se na isti način kao srednja vrijednost emisija CO2, kako je određeno stavkom 6.2.2.4.3.1. |
6.2.2.4.3.3. |
Omjeri emisija CO2 i potrošnje goriva izračunavaju se na sljedeći način: ![]() ![]() Službene vrijednosti emisija CO2 i potrošnje goriva množe se prethodno navedenim omjerima za svako vozilo iz porodice. |
6.2.2.5. Ispušne emisije (kategorije vozila M2, M3, N2 i N3)
6.2.2.6. Prema potrebi, ovaj je stavak rezerviran za posebne zahtjeve u pogledu emisija dizelskih motora homologiranih u skladu s Pravilnikom br. 49 i opremljenih sustavom na CNG za naknadnu ugradnju (dvojno gorivo).
6.2.3. Zahtjevi u pogledu snage
Osnovno vozilo (osnovna vozila) ili osnovni motor (motori) ispituju se kako slijedi:
6.2.3.1. jedan uzorak sustava na CNG za naknadnu ugradnju, kako je opisan u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ugrađen u osnovno vozilo (osnovna vozila), ispituje se postupcima iz stavaka 6.2.3.2. ili 6.2.3.3. Izmjerena snaga s CNG-om niža je od snage izmjerene s benzinom + 5 %.
6.2.3.2. Metoda dinamometra s valjcima
Najveća snaga na kotačima mjeri se dinamometrom s valjcima na svakom osnovnom vozilu sa sljedećim gorivima:
(a) |
referentni benzin; |
(b) |
referentno gorivo G20 ili G25. |
Srednja vrijednost mjerenja snage izračunava se na sljedeći način:
Omjer snage motora izračunava se na sljedeći način:
Službene vrijednosti snage motora množe se s gornjim omjerom za svako vozilo iz porodice.
6.2.3.3. Metoda mjerenja motora dinamometrom
Najveća snaga na koljenastom vratilu mjeri se dinamometrom prema Pravilniku br. 85 za svako osnovno vozilo sa sljedećim gorivima:
(a) |
benzinsko ili dizelsko gorivo iz slobodne prodaje; |
(b) |
CNG iz slobodne prodaje. |
Srednja vrijednost mjerenja snage izračunava se na sljedeći način:
Omjer snage motora izračunava se na sljedeći način:
Službene vrijednosti snage motora množe se s gornjim omjerom za svako vozilo iz porodice.
6.2.4. Zahtjevi koji se odnose na OBD i ispitivanja za vozila s naknadno ugrađenim sustavom na LPG
6.2.4.1. |
Za potrebe ovog stavka primjenjuju se sljedeće definicije:
|
6.2.4.2. |
Prema potrebi, radi pravilne ugradnje sustava na CNG za naknadnu ugradnju u vozilo, dopušteno je simulirati ispravan rad originalnih sastavnih dijelova povezanih s emisijom koji se ne rabe u plinskom načinu rada. |
6.2.4.3. |
Sustav na CNG za naknadnu ugradnju, kako je opisan u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ugrađen u osnovno vozilo (osnovna vozila), u skladu je sa zahtjevima i ispitivanjima iz Pravilnika br. 83 (9) u benzinskom i plinskom načinu rada. |
6.2.4.4. |
Posebni zahtjevi koji se odnose na OBD i ispitivanja adaptivnog (master-slave) sustava za naknadnu ugradnju
|
7. PRIRUČNICI
7.1. Priručnik za ugradnju sustava za naknadnu ugradnju u vozilo
7.1.1. Područje primjene
Područje je primjene ovog stavka navođenje najmanjih zahtjeva u pogledu sadržaja priručnika za ugradnju.
7.1.2. Popis referentnih normi
7.1.3. Opći zahtjevi
7.1.3.1. Svrha je priručnika za ugradnju voditi ugraditelja kroz pravilne postupke koji se poštuju tijekom sastavljanja sustava na LPG/CNG.
7.1.3.2. Priručnik za ugradnju priprema proizvođač sustava za naknadnu ugradnju.
7.1.3.3. Priručnik za ugradnju dio je sustava za naknadnu ugradnju pa se dostavlja sa svakim kompletom za preradu.
7.1.3.4. Priručnik za ugradnju piše se na jeziku zemlje u koju se sustav za naknadnu ugradnju dostavlja ili barem na engleskom jeziku.
7.1.3.5. Priručnik za ugradnju može biti podijeljen na dva dijela:
Dio I. |
: |
|
||||
Dio II. |
: |
dio s uputama za ugradnju za određeno vozilo. |
7.1.3.6. Priručnik za ugradnju osnovnog (osnovnih) vozila mora se dostaviti homologacijskom tijelu koje dodjeljuje homologaciju tipa.
7.1.3.7. Proizvođač sustava za naknadnu ugradnju dužan je pohraniti priručnik za ugradnju za vozila koja pripadaju jednoj porodici na razdoblje koje će se odrediti uz suglasnost homologacijskog tijela koje dodjeljuje homologaciju tipa.
7.1.4. Sadržaj dijela I. odjeljka (a) priručnika za ugradnju
7.1.4.1. Opis sustava za naknadnu ugradnju:
7.1.4.1.1. |
načela rada sustava za naknadnu ugradnju; |
7.1.4.1.2. |
načela rada svakog sastavnog dijela sustava za naknadnu ugradnju. |
7.1.4.2. Pregled pravilnosti sklopa
7.1.4.2.1. |
Priručnik za ugradnju sadržava podrobno opisane postupke i radnje koje ugraditelj poduzima radi provjere je li sustav sastavljen tako da radi sigurno i da je u skladu s uputama za ugradnju. |
7.1.4.3. Postupci za pokretanje
7.1.4.3.1. |
Priručnik za ugradnju sadržava radnje koje ugraditelj izvodi za pokretanje. |
7.1.4.4. Upute za servis
7.1.4.4.1. |
Priručnik za ugradnju sadržava raspored održavanja u kojem se navode svi uobičajeni servisi (vrste servisa) koji se obavljaju na pojedinačnim sastavnim dijelovima kao i cijelom sustavu tijekom njihova radnog vijeka (vrijeme i kilometraža vozila). |
7.1.4.4.2. |
U priručniku za ugradnju navodi se osposobljenost potrebna za ugradnju/servis sustava. |
7.1.4.5. Neispravnost sustava
7.1.4.5.1. |
Priručnik za ugradnju sadržava radnje koje se poduzimaju u slučaju neispravnosti sustava. |
7.1.4.6. Dijagnostika
7.1.4.6.1. |
Ako komplet za preradu obuhvaća dijagnostički sustav, priručnik za ugradnju sadržava podroban opis takvog sustava i korektivne mjere koje se mogu poduzeti u slučaju neispravnosti. |
7.1.5. Sadržaj dijela II. priručnika za ugradnju
7.1.5.1. Identifikacija sustava za naknadnu ugradnju:
7.1.5.1.1. |
homologacijski broj sustava za naknadnu ugradnju; |
7.1.5.1.2. |
proizvođač vozila; |
7.1.5.1.3. |
kategorija vozila; |
7.1.5.1.4. |
tip vozila; |
7.1.5.1.5. |
tip motora; |
7.1.5.1.6. |
radna zapremnina motora; |
7.1.5.1.7. |
vrsta prijenosnika snage; |
7.1.5.1.8. |
model vozila; |
7.1.5.1.9. |
tip naknadne ugradnje (LPG ili CNG); |
7.1.5.1.10. |
broj upute za sastavljanje; |
7.1.5.1.11. |
opći nacrt sustava za naknadnu ugradnju sa sljedećim podacima o svakom sastavnom dijelu:
|
7.1.5.1.12. |
opis (s crtežima, ako je primjenjivo) naprava za pričvršćivanje spremnika ugrađenog u vozilo. |
7.1.5.2. Upute za ugradnju:
7.1.5.2.1. |
upute za sastavljanje svih dijelova sa shemama ili fotografijama što jasno prikazuju raspored pojedinačnih dijelova u motornom prostoru; |
7.1.5.2.2. |
shemu ili fotografiju koja prikazuje točno mjesto gdje ugraditelj postavlja homologacijsku pločicu sustava za naknadnu ugradnju (sadržana u kompletu za preradu); |
7.1.5.2.3. |
jasnu shemu spajanja električnog sustava koja sadržava mehaničke dijelove na koje se spajaju vodovi. |
7.2. Priručnik za krajnjeg korisnika
7.2.1. Područje primjene
Navesti najmanje zahtjeve za priručnik za krajnjeg korisnika o održavanju sustava na LPG/CNG.
7.2.2. Opći zahtjevi:
7.2.2.1. svrha je korisničkog priručnika obavijestiti krajnjeg korisnika o karakteristikama i sigurnosnim obilježjima ugrađenog sustava na LPG/CNG;
7.2.2.2. korisnički priručnik priprema proizvođač sustava za naknadnu ugradnju;
7.2.2.3. proizvođač sustava daje sve informacije potrebne za pravilnu primjenu i siguran rad sustava na LPG/CNG;
7.2.2.4. korisnički se priručnik smatra sastavnim dijelom sustava i zato se dostavlja sa sustavima na LPG/CNG;
7.2.2.5. korisnički se priručnik piše na jeziku zemlje u koju se sustav dostavlja;
7.2.2.6. u korisničkom se priručniku navodi uputa na tip, inačicu i godinu proizvodnje proizvoda za koji je primjenjiv;
7.2.2.7. daju se podaci o odgovarajućim ekstremnim okolnim uvjetima.
7.2.3. Sadržaj korisničkog priručnika
7.2.3.1. Tehničke specifikacije
Korisnički priručnik sadržava barem sljedeće informacije:
(a) |
radne karakteristike; |
(b) |
radni učinak u uobičajenim radnim uvjetima; |
(c) |
ekstremne okolne uvjete. |
7.2.3.2. Sigurnosne upute
U korisničkom se priručniku upozorava na opasnosti po zdravlje i sigurnost prema sljedećim kategorijama:
(a) |
PRIJEDLOZI za optimalnu uporabu sustava; |
(b) |
NAPOMENE o mogućim poteškoćama zbog pogrešne uporabe; |
(c) |
UPOZORENJA na štetu osobama ili robi ako se ne poštuju postupci. |
Kada se rabe sigurnosni simboli, oni su u skladu s međunarodnim sustavom SI, a svrha im je jasno navedena u korisničkom priručniku.
U korisničkom se priručniku navode odgovarajuće mjere koje je potrebno poduzeti u slučaju ponovnog lakiranja vozila i sušenja u vrućoj komori.
7.2.3.3. Opisi sustava na LPG/CNG
Jasno se opisuju namjena, uporaba i djelovanje svih sastavnih dijelova sustava na LPG/CNG.
7.2.3.4. Prva uporaba i namještanje sustava na LPG/CNG
Korisnički priručnik sadržava sve informacije potrebne korisniku o početnom razrađivanju i/ili namještanju sustava prema potrebi.
7.2.3.5. Rukovanje sustavima na LPG/CNG
7.2.3.5.1. Punjenje sustava na LPG/CNG
U korisničkom se priručniku navodi slijed radnji potrebnih za punjenje spremnika LPG-a/CNG-a. U slučaju LPG-a posebna se pozornost posvećuje najvećoj razini punjenja od 80 %.
7.2.3.5.2. Postupak prebacivanja
U korisničkom se priručniku jasno opisuje metoda prebacivanja s jednog na drugo alternativno gorivo navođenjem slijeda radnji.
7.2.3.5.3. Otvaranje/zatvaranje ručnih ventila
Ako su ugrađeni, u korisničkom se priručniku navodi odgovarajući postupak rukovanja ručnim ventilima.
7.2.3.5.4. Pokazivač razine
U korisničkom se priručniku navodi gdje se nalazi pokazivač razine, primjerice na armaturnoj ploči ili na spremniku. Njegov prikaz mora biti jasno objašnjen korisniku, posebno obraćajući pozornost na 80-postotnu razinu punjenja u slučaju LPG-a.
7.2.3.5.5. Održavanje
Ako je potrebno održavanje, u korisničkom se priručniku navode učestalost i vrsta održavanja koje je potrebno provoditi.
7.2.3.5.6. Kvarovi i popravak
U korisničkom se priručniku navode mjere koje je potrebno poduzeti u slučaju kvara sustava.
Kada je sustav opremljen dijagnostičkim sustavom, u korisničkom se priručniku opisuje taj sustav i navode se odgovarajuće mjere koje je potrebno poduzeti.
7.2.3.5.7. Uklanjanje proizvoda
U korisničkom se priručniku navode odgovarajuće mjere opreza koje je potrebno poduzeti kada se sustav mora ukloniti iz vozila.
8. PREINAKA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA SUSTAVA ZA NAKNADNU UGRADNJU
8.1. |
O svakoj se preinaci ugradnje posebne opreme za uporabu LPG-a ili CNG-a u pogonskom sustavu vozila obavješćuje homologacijsko tijelo koje je izdalo homologaciju tipa sustava za naknadnu ugradnju. Nadležno tijelo zatim može:
|
8.2. |
U oba slučaja opisana u stavcima 8.1.1. i 8.1.2. nadležno se tijelo navodi u ažuriranom korisničkom priručniku. |
8.3. |
O potvrđivanju ili odbijanju homologacije s navedenim preinakama obavješćuju se stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik postupkom iz stavka 5.4. |
8.4. |
Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za takvo proširenje i o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu prema predlošku iz prilogâ 1.A i/ili 1.B ovom Pravilniku. |
9. SUKLADNOST PROIZVODNJE
Postupci za sukladnost proizvodnje u skladu su s postupcima utvrđenima u Dodatku 2. Sporazumu (E/ECE/324/Rev.2 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2).
10. SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE
10.1. |
Homologacija izdana s obzirom na tip sustava za naknadnu ugradnju u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi iz stavka 9. |
10.2. |
Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče prethodno izdanu homologaciju, o tome bez odgađanja obavješćuje ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predlošcima u prilozima 1.A i/ili 1.B ovom Pravilniku. |
11. KONAČNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA
11.1. |
Ako nositelj homologacije potpuno prekine proizvodnju tipa sustava za naknadnu ugradnju homologiranog u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje tijelo koje je homologaciju izdalo. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, to tijelo o predmetu obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem u skladu s predloškom u prilozima 1.A i/ili 1.B ovom Pravilniku. |
12. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI NADLEŽNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I NADLEŽNIH HOMOLOGACIJSKIH TIJELA
12.1. |
Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju Tajništvo Ujedinjenih naroda o nazivima i adresama tehničkih službi nadležnih za provedbu homologacijskih ispitivanja te nadležnih homologacijskih tijela koja odobravaju homologaciju i kojima se šalju obrasci kojima se potvrđuje izdavanje, proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije izdane u drugim državama. |
(1) Kako je određeno u pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, st. 2. — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
(2) SL L 76, 6.4.1970., str. 1.
(3) SL L 282, 1.11.1996., str. 64.
(4) SL L 36, 9.2.1988., str. 33.
(5) SL L 40, 17.2.1996., str. 1.
(6) U pogledu sigurnosnih zahtjeva preporučuje se da se na sva nadograđena vozila primjenjuju najmanji zahtjevi iz Pravilnika br. 67, serija izmjena 01 te iz Pravilnika br. 110.
(7) U granicama zakonodavne ovlasti ugovorne stranke, kako je navedeno u stavku 1.3. ovog Pravilnika, a kako bi se osigurala pravilna osposobljenost ugraditelja, preporučuje se zahtijevanje valjanih certifikata kojima proizvođač sustava i/ili stručne organizacije potvrđuje potrebnu stručnost radnika i prikladnost radionice da ugrađuje sustave za naknadnu ugradnju.
(8) Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
(9) Prema Pravilniku br. 83 i njegovoj seriji izmjena na snazi tijekom prvobitne homologacije motora.
(10) Prema Pravilniku br. 49 i njegovoj seriji izmjena na snazi tijekom prvobitne homologacije motora.
(11) SL L 350, 28.12.1998, str. 1.
(12) SL L 44, 16.2.2000., str. 1.
PRILOG 1.A
IZJAVA
(najveći format: A4 (210 × 297 mm))
Dodatak
Dodatak izjavi o tipu opreme za LPG za naknadnu ugradnju na temelju Pravilnika br. 115
(Homologacijski br. … Proširenje br. …)
1. |
Vozila u kojima je ispitana oprema za naknadnu ugradnju:
|
2. |
Rezultati ispitivanja: Omjer CO2LPG/CO2 petrol (2): … Omjer PowerLPG/Powerpetrol (or diesel): … |
3. |
Tipovi vozila za koje je oprema za naknadnu ugradnju pogodna:
|
(1) Prekrižiti nepotrebno.
(2) Primjenjivo samo na vozila kategorija M1 i N1.
(3) Primjenjivo samo na osnovna vozila.
PRILOG 1.B
IZJAVA
(najveći format: A4 (210 × 297 mm)
Dodatak
Dodatak izjavi o tipu opreme za CNG za naknadnu ugradnju na temelju Pravilnika br. 115
(Homologacijski br. … Proširenje br. …)
1. |
Vozila u kojima je ispitana oprema za naknadnu ugradnju:
|
2. |
Rezultati ispitivanja: Omjer CO2CNG/CO2 petrol (2): … Omjer PowerCNG/Power petrol (or diesel): … |
3. |
Tipovi vozila za koje je oprema za naknadnu ugradnju pogodna:
|
(1) Prekrižiti nepotrebno.
(2) Primjenjivo samo na vozila kategorija M1 i N1.
(3) Primjenjivo samo na osnovna vozila.
PRILOG 2.A
PRIMJER IZGLEDA HOMOLOGACIJSKE OZNAKE SUSTAVA NA LPG ZA NAKNADNU UGRADNJU
Gornja homologacijska oznaka pričvršćena na pločicu sustava na LPG za naknadnu ugradnju pokazuje da je homologiran u Italiji (E 3) u skladu s Pravilnikom br. 115 pod homologacijskim brojem 000000. Simbol „#” označuje sustav na LPG za naknadnu ugradnju, a prve dvije znamenke homologacijskog broja označuju da je homologacija izdana u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 115 u njegovu izvornom obliku.
Gornja pločica s homologacijskom oznakom i određenim tehničkim podacima o sustavu za naknadnu ugradnju mora biti trajno pričvršćena na karoseriju vozila.
PRILOG 2.B
PRIMJER IZGLEDA HOMOLOGACIJSKE OZNAKE SUSTAVA NA CNG ZA NAKNADNU UGRADNJU
Gornja homologacijska oznaka pričvršćena na pločicu sustava na CNG za naknadnu ugradnju pokazuje da je homologiran u Italiji (E 3) u skladu s Pravilnikom br. 115 pod homologacijskim brojem 000000. Simbol „*” označuje sustav na CNG za naknadnu ugradnju, a prve dvije znamenke homologacijskog broja označuju da je homologacija izdana u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 115 u njegovu izvornom obliku.
Gornja pločica s homologacijskom oznakom i određenim tehničkim podacima o sustavu za naknadnu ugradnju mora biti trajno pričvršćena na karoseriju vozila.
PRILOG 3.A
POTPUNI POPIS INFORMACIJA ZA POTREBE HOMOLOGACIJE SUSTAVA NA LPG NAKNADNO UGRAĐENOG U VOZILO
1. |
Opis osnovnog vozila |
1.1. |
Naziv i adresa proizvođača … |
1.2. |
Kategorija i vrsta identifikacije … |
1.3. |
Identifikacijski broj šasije … |
1.4. |
Certifikacijski broj … |
1.5. |
Vrsta identifikacije motora s unutarnjim izgaranjem … |
1.5.1. |
Načelo rada i termodinamički ciklus … |
1.5.2. |
Sa slobodnim usisom ili s prednabijanjem … |
1.5.3. |
Radna zapremnina … |
1.5.4. |
Tip sustava katalizatora … |
1.5.5. |
Tip sustava paljenja … |
2. |
Opis sustava na LPG za naknadnu ugradnju |
2.1. |
Trgovački naziv ili nositelj oznake … |
2.2. |
Vrsta identifikacije … |
2.3. |
Nacrt/dijagram tijeka instalacija u vozilu … |
2.4. |
Adaptivni (master-slave) sustav: da/ne (1) |
2.5. |
Isparivač/regulator (regulatori) tlaka |
2.5.1. |
Marka (marke) … |
2.5.2. |
Tip (tipovi) … |
2.5.3. |
Certifikacijski broj … |
2.5.4. |
Identifikacija … |
2.5.5. |
Crteži … |
2.5.6. |
Broj glavnih točaka namještanja … |
2.5.7. |
Opis načela namještanja preko glavnih točaka za namještanje … |
2.5.8. |
Broj glavnih točaka namještanja u praznom hodu … |
2.5.9. |
Opis načela namještanja preko točaka za namještanje u praznom hodu … |
2.5.10. |
Druge mogućnosti namještanja: ako postoje, koje su (opis i crteži) … |
2.5.11. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.6. |
Miješalica: da/ne (1) |
2.6.1. |
Broj … |
2.6.2. |
Marka (marke) … |
2.6.3. |
Tip (tipovi) … |
2.6.4. |
Crteži … |
2.6.5. |
Mjesto ugradnje (s crtežima) … |
2.6.6. |
Mogućnosti namještanja … |
2.6.7. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.7. |
Uređaj za doziranje plina: da/ne (1) |
2.7.1. |
Broj … |
2.7.2. |
Marka (marke) … |
2.7.3. |
Tip (tipovi) … |
2.7.4. |
Crteži … |
2.7.5. |
Mjesto ugradnje (s crtežima) … |
2.7.6. |
Mogućnosti namještanja … |
2.7.7. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.8. |
Uređaji za ubrizgavanje plinova ili brizgaljke: da/ne (1) |
2.8.1. |
Marka (marke) … |
2.8.2. |
Tip (tipovi) … |
2.8.3. |
Identifikacija … |
2.8.4. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.8.5. |
Crteži ugradnje … |
2.9. |
Elektronička upravljačka jedinica |
2.9.1. |
Marka (marke) … |
2.9.2. |
Tip (tipovi) … |
2.9.3. |
Mjesto ugradnje … |
2.9.4. |
Mogućnosti namještanja … |
2.10. |
Spremnik LPG-a |
2.10.1. |
Marka (marke) … |
2.10.2. |
Tip(ovi) (s crtežima): … |
2.10.3. |
Broj spremnika … |
2.10.4. |
Zapremnina … litara |
2.10.5. |
Pumpa za LPG u spremniku da/ne (1) … |
2.10.6. |
Certifikacijski broj … |
2.10.7. |
Crteži ugradnje spremnika … |
2.11. |
Dodatna oprema spremnika LPG-a |
2.11.1. |
Ventil za prekid punjenja na 80 %
|
2.11.2. |
Pokazivač razine:
|
2.11.3. |
Prekotlačni (ispusni) ventil:
|
2.11.4. |
Uređaj za rasterećenje tlaka:
|
2.11.5. |
Daljinski upravljan servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka:
|
2.11.6. |
Višestruki ventil: da/ne (1) |
2.11.6.1. |
Marka (marke) … |
2.11.6.2. |
Tip (tipovi) … |
2.11.6.3. |
Opis višestrukog ventila (s crtežima): … |
2.11.7. |
Kućište za prozračivanje: …
|
2.11.8. |
Provodnica električnog napajanja (pumpa za gorivo/aktuatori):
|
2.12. |
Pumpa za gorivo (LPG): da/ne (1) |
2.12.1. |
Marka (marke) … |
2.12.2. |
Tip (tipovi) … |
2.12.3. |
Pumpa ugrađena u spremnik LPG-a: da/ne (1) |
2.12.4. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.13. |
Zaporni ventil/nepovratni ventil/prekotlačni ventil plinske cijevi: da/ne (1) |
2.13.1. |
Marka (marke) … |
2.13.2. |
Tip (tipovi) … |
2.13.3. |
Opis i crteži … |
2.13.4. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.14. |
Točka punjenja (1):
|
2.15. |
Cijevi/savitljive cijevi za gorivo:
|
2.16. |
Senzori tlaka i temperature (1)
|
2.17. |
Filtarske jedinice za LPG (1)
|
2.18 |
Dodatni priključci (jednogorivno vozilo bez pomoćnog sustava za pogon u nuždi) (1):
|
2.19. |
Priključak na sustav na LPG za sustav grijanja (dopušteno za kategorije vozila M2 i M3): da/ne (1) |
2.19.1. |
Marka (marke) … |
2.19.2. |
Tip (tipovi) … |
2.19.3. |
Opis i crteži ugradnje … |
2.20. |
Ostala dokumentacija |
2.20.1. |
Opis opreme za LPG i fizičke zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na LPG i obratno. |
2.20.2. |
Shema sustava (električni spojevi, kompenzacijske savitljive cijevi s vakuumskim priključcima itd.): |
2.20.3. |
Crtež simbola |
2.20.4. |
Podaci o namještanju |
2.21. |
Sustav hlađenja: (tekućinom/zrakom) (1) |
2.21.1. |
Opis/crteži sustava s obzirom na opremu za LPG |
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje.
(2) Navesti dopušteno odstupanje.
PRILOG 3.B
POTPUNI POPIS INFORMACIJA ZA POTREBE HOMOLOGACIJE SUSTAVA NA CNG NAKNADNO UGRAĐENOG U VOZILO
1. |
Opis osnovnog vozila |
1.1. |
Naziv i adresa proizvođača … |
1.2. |
Kategorija i vrsta identifikacije … |
1.3. |
Identifikacijski broj šasije … |
1.4. |
Certifikacijski broj … |
1.5. |
Vrsta identifikacije motora s unutarnjim izgaranjem … |
1.5.1. |
Načelo rada i termodinamički ciklus … |
1.5.2. |
Sa slobodnim usisom ili s prednabijanjem … |
1.5.3. |
Radna zapremnina … |
1.5.4. |
Tip sustava katalizatora … |
1.5.5. |
Tip sustava paljenja … |
2. |
Opis sustava na CNG za naknadnu ugradnju |
2.1. |
Trgovački naziv ili nositelj oznake … |
2.2. |
Vrsta identifikacije … |
2.3. |
Nacrt/dijagram tijeka instalacija u vozilu … |
2.4. |
Adaptivni (master-slave) sustav: da/ne (1) |
2.5. |
Regulator (regulatori) tlaka |
2.5.1. |
Marka (marke) … |
2.5.2. |
Tip (tipovi) … |
2.5.3. |
Certifikacijski broj … |
2.5.4. |
Identifikacija … |
2.5.5. |
Crteži … |
2.5.6. |
Broj glavnih točaka namještanja … |
2.5.7. |
Opis načela namještanja preko glavnih točaka za namještanje |
2.5.8. |
Broj glavnih točaka namještanja u praznom hodu … |
2.5.9. |
Opis načela namještanja preko točaka za namještanje u praznom hodu |
2.5.10. |
Druge mogućnosti namještanja: ako postoje, koje su (opis i crteži) … |
2.5.11. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.6. |
Miješalica plina/zraka (rasplinjač): da/ne (1) |
2.6.1. |
Broj … |
2.6.2. |
Marka (marke) … |
2.6.3. |
Tip (tipovi) … |
2.6.4. |
Crteži … |
2.6.5. |
Mjesto ugradnje (s crtežima) … |
2.6.6. |
Mogućnosti namještanja … |
2.6.7. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.7. |
Regulator protoka plina: da/ne (1) |
2.7.1. |
Broj … |
2.7.2. |
Marka (marke) … |
2.7.3. |
Tip (tipovi) … |
2.7.4. |
Crteži … |
2.7.5. |
Mjesto ugradnje (s crtežima) … |
2.7.6. |
Mogućnosti namještanja … |
2.7.7. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.8. |
Miješalica plina/zraka (brizgaljka): da/ne (1) |
2.8.1. |
Marka (marke) … |
2.8.2. |
Tip (tipovi) … |
2.8.3. |
Identifikacija … |
2.8.4. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.8.5. |
Crteži ugradnje … |
2.9. |
Elektronička upravljačka jedinica |
2.9.1. |
Marka (marke) … |
2.9.2. |
Tip (tipovi) … |
2.9.3. |
Mjesto ugradnje … |
2.9.4. |
Mogućnosti namještanja … |
2.10. |
Spremnik CNG-a |
2.10.1. |
Marka (marke) … |
2.10.2. |
Tip (tipovi) (s crtežima): … |
2.10.3. |
Broj spremnika … |
2.10.4. |
Ukupna zapremnina … litara |
2.10.5. |
Certifikacijski broj … |
2.10.6. |
Crteži ugradnje spremnika … |
2.11. |
Dodatna oprema spremnika CNG-a |
2.11.1. |
Pokazivač razine ili tlaka:
|
2.11.2. |
Prekotlačni (ispusni) ventil (1):
|
2.11.3. |
Uređaj za rasterećenje tlaka:
|
2.11.4. |
Daljinski upravljan servisni ventil s ventilom za ograničavanje protoka
|
2.11.5. |
Plinonepropusno kućište
|
2.12. |
Automatski ventil/nepovratni ventil: da/ne (1) … |
2.12.1. |
Marka (marke) … |
2.12.2. |
Tip (tipovi) … |
2.12.3. |
Opis i crteži … |
2.12.4. |
Radni tlak (tlakovi) (2): … kPa |
2.13. |
Uređaj za punjenje (1):
|
2.14. |
Savitljivi vodovi ili savitljive cijevi za gorivo:
|
2.15. |
Senzori tlaka i temperature (1):
|
2.16. |
Filtar za CNG (1)
|
2.17. |
Dodatni priključci (jednogorivno vozilo bez pomoćnog sustava za pogon u nuždi) (1):
|
2.18. |
Priključak na sustav na CNG za sustav grijanja (dopušteno samo za kategorije vozila M2 i M3): da/ne (1) |
2.18.1. |
Marka (marke) … |
2.18.2. |
Tip (tipovi) … |
2.18.3. |
Opis i crteži ugradnje … |
2.19. |
Dodatna dokumentacija |
2.19.1. |
Opis opreme za CNG i fizičke zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na LPG i obratno. |
2.19.2. |
Shema sustava (električni spojevi, kompenzacijske savitljive cijevi s vakuumskim priključcima itd.): |
2.19.3. |
Crtež simbola |
2.19.4. |
Podaci o namještanju |
2.20. |
Sustav hlađenja: (tekućinom/zrakom) (1) |
2.20.1. |
Opis/crteži sustava s obzirom na opremu za CNG … |
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje.
(2) Navesti dopušteno odstupanje.
PRILOG 4.
OPIS POSTUPAKA ISPITIVANJA PROPUŠTANJA ZA SUSTAVE NA CNG/LPG UGRAĐENE U VOZILA
1. PODRUČJE PRIMJENE
Opisati postupke koje ugraditelj poduzima radi provjere plinonepropusnosti sustava.
2. Sustav se ugrađuje u skladu s dijelovima I. i II. priručnika za ugradnju koji dostavi proizvođač sustava za naknadnu ugradnju.
3. POSTUPAK ISPITIVANJA PROPUŠTANJA SUSTAVA NA LPG
3.1. |
Kad je ugradnja završena, ugraditelj provodi postupke pregleda pravilnosti sklopa iz stavka 7.1.4.2. ovog Pravilnika i postupke pokretanja opisane u stavku 7.1.4.3. ovog Pravilnika. Nakon punjenja sustava LPG-om potrebno je provjeriti armaturu i sve priključke sustava detektorom plina ili propuštanja tekućine. Solenoidni ventili otvoreni su kako bi se sve dijelove sustava izložilo radnom tlaku. Ne smije biti nikakvih znakova propuštanja. |
4. POSTUPAK ISPITIVANJA PROPUŠTANJA SUSTAVA NA CNG
4.1. |
Kad je ugradnja završena, ugraditelj provodi postupke pregleda pravilnosti sklopa iz stavka 7.1.4.2. i postupke pokretanja opisane u stavku 7.1.4.3. ovog Pravilnika. Nakon punjenja sustava CNG-om pod radnim tlakom potrebno je provjeriti armaturu i sve priključke sustava detektorom plina ili propuštanja tekućine. Solenoidni ventili otvoreni su kako bi se sve dijelove sustava izložilo radnom tlaku. Ne smije biti nikakvih znakova propuštanja. |
PRILOG 5.
PROPISI O PRIČVRŠĆIVANJU SPREMNIKA LPG-A I CNG-A
1. Zahtjevi iz Pravilnika br. 67., serija izmjena 01, o pričvršćivanju spremnika LPG-a ili zahtjevi iz Pravilnika br. 110. o pričvršćivanju spremnika CNG-a smatraju se ispunjenima ako je spremnik pričvršćen za motorno vozilo barem:
1.1. |
dvjema obujmicama po spremniku; |
1.2. |
četirima svornjacima i |
1.3. |
prikladnim podloškama ili pločicama ako su karoserijske ploče na tom mjestu jednostruke debljine. Uz pretpostavku da je vrsta materijala Fe 370, pričvrsni svornjaci pripadaju razredu 8.8 i imaju dimenzije navedene u tablici u nastavku:
|
2. Ako je spremnik ugrađen iza sjedala, osigurava se ukupna zračnost od najmanje 100 mm u uzdužnom smjeru vozila. Ta zračnost može biti podijeljena između spremnika i stražnje ploče vozila i između sjedala i spremnika.
3. Ako obujmice spremnika nose i masu spremnika goriva, postavljaju se najmanje tri obujmice.
4. Obujmice spremnika osiguravaju da spremnik ne klizi, da se ne okreće i da se ne pomakne s mjesta.
5. Između spremnika goriva i obujmica spremnika umeće se zaštitni materijal poput pusta, kože ili plastike. Međutim, na mjestu pričvršćenja podloška ili pločica za karoseriju vozila ne bi trebalo biti stlačivog materijala.
6. OKVIR SPREMNIKA
6.1. |
Ako je spremnik za motorno vozilo pričvršćen okvirom spremnika, uporabljeni okvir, obujmice spremnika, podloške ili pločice i svornjaci u skladu su s odredbama iz stavaka od 1. do 5. |
6.2. |
Ako je cilindrični spremnik ugrađen uzdužno u odnosu na vozilo, na prednjem dijelu okvira spremnika prisutna je poprečna spona kako bi se spriječilo klizanje spremnika. Ta poprečna spona:
„Ugrađen uzdužno” znači da os cilindričnog spremnika goriva zatvara kut od najviše 30 stupnjeva s uzdužnom središnjom ravninom vozila. |
(*) U tom slučaju spremnik se pričvršćuje najmanje trima obujmicama.
(**) U tom slučaju spremnik se pričvršćuje najmanje četirima obujmicama.
PRILOG 6.A
DVOGORIVNA VOZILA S BENZINSKIM MOTORIMA S IZRAVNIM UBRIZGAVANJEM – IZRAČUN ENERGIJSKOG OMJERA LPG-A
1. MJERENJE MASE LPG-A POTROŠENE TIJEKOM CIKLUSA
Masa LPG-a potrošenog tijekom ispitnog ciklusa tipa I. obavlja se sustavom vaganja goriva kojim se može mjeriti težina spremnika LPG-a tijekom ispitivanja u skladu sa sljedećim:
|
točnost ± 2 % od razlike između odčitanja na početku i na kraju ispitivanja ili veća, |
|
poduzimaju se mjere za izbjegavanje mjernih pogrešaka, |
|
te mjere obuhvaćaju barem pomnu ugradnju uređaja prema preporukama proizvođača instrumenta i dobroj tehničkoj praksi, |
|
druge su mjerne metode dopuštene ako se može dokazati jednakovrijedna točnost. |
2. IZRAČUN ENERGIJSKOG OMJERA LPG-A
Vrijednost potrošnje goriva izračunava se iz emisija ugljikovodika, ugljikova monoksida i ugljikova dioksida utvrđenih iz mjernih rezultata pod pretpostavkom da tijekom ispitivanja izgara samo LPG.
Omjer potrošene energije u ciklusu za LPG tada se izračunava na sljedeći način:
gdje je:
GLPG : energijski omjer LPG-a (%),
MLPG : masa LPG-a potrošenog tijekom ciklusa (kg),
FCnorm : potrošnja goriva (l/100 km) izračunana u skladu sa stavkom 1.4.3. točkom (b) Priloga 6. Pravilniku br. 101. Ako je primjenjivo, korekcijski faktor cf koji u jednadžbi služi za određivanje FCnorm izračunava se s pomoću omjera vodika i ugljika plinovitog goriva,
dist: udaljenost prijeđena tijekom ciklusa (km),
d: gustoća d = 0,538 kg/l.
PRILOG 6.B
DVOGORIVNA VOZILA S BENZINSKIM MOTORIMA S IZRAVNIM UBRIZGAVANJEM – IZRAČUN ENERGIJSKOG OMJERA CNG-A
1. MJERENJE MASE CNG-A POTROŠENE TIJEKOM CIKLUSA
Masa CNG-a potrošenog tijekom ispitnog ciklusa tipa I. obavlja se sustavom vaganja goriva kojim se može mjeriti težina spremnika CNG-a tijekom ispitivanja u skladu sa sljedećim:
— |
točnost ± 2 % od razlike između odčitanja na početku i na kraju ispitivanja ili veća, |
— |
Poduzimaju se mjere za izbjegavanje pogreške pri mjerenju. |
— |
te mjere obuhvaćaju barem pomnu ugradnju uređaja prema preporukama proizvođača instrumenta i dobroj tehničkoj praksi;, |
— |
druge su mjerne metode dopuštene ako se može dokazati jednakovrijedna točnost. |
2. IZRAČUN ENERGIJSKOG OMJERA CNG-A
Vrijednost potrošnje goriva izračunava se iz emisija ugljikovodika, ugljikova monoksida i ugljikova dioksida utvrđenih iz mjernih rezultata pod pretpostavkom da tijekom ispitivanja izgara samo CNG.
Omjer potrošene energije u ciklusu za CNG tada se izračunava na sljedeći način:
gdje je:
GCNG : energijski omjer CNG-a (%),
MLPG : masa CNG-a potrošenog tijekom ciklusa (kg),
FCnorm : potrošnja goriva (m3/100 km) izračunana u skladu sa stavkom 1.4.3. točkom (c) Priloga 6. Pravilniku br. 101.,
dist: udaljenost prijeđena tijekom ciklusa (km),
d: gustoća d = 0,654 kg/m3,
cf: korekcijski faktor, uz pretpostavku sljedećih vrijednosti:
cf= 1 u slučaju referentnog goriva G20,
cf= 0,78 u slučaju referentnog goriva G25.