ISSN 1977-0847 doi:10.3000/19770847.L_2013.297.hrv |
||
Službeni list Europske unije |
L 297 |
|
![]() |
||
Hrvatsko izdanje |
Zakonodavstvo |
56 |
Sadržaj |
|
II. Nezakonodavni akti |
Stranica |
|
|
UREDBE |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
HR |
Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje. Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
II. Nezakonodavni akti
UREDBE
7.11.2013 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 297/1 |
UREDBA (EU) br. 1071/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 24. rujna 2013.
o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (preinačeno)
(ESB/2013/33)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (2), a posebno njezin članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
budući da:
(1) |
Uredba (EZ) br. 25/2009 Europske središnje banke od 19. prosinca 2008. o konsolidiranoj bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2008/32) (3) značajno je izmijenjena. Budući da su potrebne daljnje izmjene, naročito u smislu Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (4), potrebno ju je preinačiti radi jasnoće. |
(2) |
Europski sustav središnjih banaka (ESSB) za obavljanje svojih zadaća zahtijeva izradu konsolidirane bilance sektora monetarnih financijskih institucija (MFI). Njezina glavna namjena jest pružiti Europskoj središnjoj banci (ESB) sveobuhvatan statistički prikaz monetarnih kretanja u državama članicama čija je valuta euro (dalje u tekstu „države članice europodručja”) koje se smatraju jedinstvenim gospodarskim područjem. Navedene statistike obuhvaćaju agregiranu financijsku imovinu i obveze, s obzirom na stanja i transakcije, na temelju cjelokupnog i homogenog sektora monetarnih financijskih institucija i izvještajne populacije te ih se redovito izrađuje. Dostatno detaljni statistički podaci također su potrebni kako bi se osigurala trajna analitička upotrebljivost monetarnih agregata i protustavki. |
(3) |
ESB je obvezan u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije te uvjetima utvrđenim u Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (u daljnjem tekstu „Statut ESSB-a”) donositi uredbe u mjeri potrebnoj za provođenje zadaća ESSB-a kako je određeno Statutom ESSB-a, te u nekim slučajevima odredbama koje je donijelo Vijeće u skladu s člankom 129. stavkom 4. Ugovora. |
(4) |
Članak 5. stavak 1. Statuta ESSB-a obvezuje ESB da uz pomoć nacionalnih središnjih banaka prikuplja potrebne statističke podatke od nadležnih nacionalnih tijela ili izravno od gospodarskih subjekata, kako bi preuzeo zadaće ESSB-a. Članak 5. stavak 2. Statuta ESSB-a propisuje da NSB-i, u mjeri u kojoj je to moguće, izvršavaju zadaće opisane u članku 5. stavku 1. |
(5) |
Prema članku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98, ESB je dužan odrediti stvarnu izvještajnu populaciju u okviru referentne izvještajne populacije i ima pravo u potpunosti ili djelomično izuzeti određene kategorije izvještajnih jedinica iz svojih statističkih izvještajnih zahtjeva. Člankom 6. stavkom 4. propisano je da ESB može donijeti uredbe kojima se određuju uvjeti pod kojima je moguće ostvariti pravo na provjeru ili na obvezno prikupljanje statističkih podataka. |
(6) |
Članak 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98 određuje da se države članice organiziraju u području statistike i da u potpunosti surađuju s ESSB-om kako bi se osiguralo ispunjavanje obveza koje proizlaze iz članka 5. Statuta ESSB-a. |
(7) |
Može biti prikladno da nacionalne središnje banke od stvarne izvještajne populacije prikupljaju statističke podatke potrebne za ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a u sklopu šireg statističkog izvještajnog okvira koji nacionalne središnje banke uspostavljaju na vlastitu odgovornost u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom ili uspostavljenom praksom, a koja također služi za druge statističke potrebe, pod uvjetom da nije ugroženo ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a. Time se također može smanjiti teret izvještavanja. Kako bi se potakla transparentnost, u tim je slučajevima primjereno obavijestiti izvještajne jedinice da se podaci prikupljaju za ispunjavanje drugih statističkih potreba. U posebnim se slučajevima ESB za ispunjavanje svojih zahtjeva može oslanjati na statističke podatke prikupljene za te potrebe. |
(8) |
Statistički zahtjevi su najdetaljniji ako su protustranke dio sektora imatelja novca. Detaljni podaci zahtijevaju se u vezi s: (a) obvezama po depozitima prema podsektoru i dospijeću te klasificirano dalje prema valuti kako bi se omogućila detaljnija analiza kretanja komponenti u stranoj valuti uključenih u M3 te olakšalo istraživanje stupnja zamjenjivosti između komponenata M3 u stranoj valuti i onih nominiranih u eurima; (b) kreditima prema podsektoru, dospijeću, namjeni, promjeni kamatne stope i valuti jer se navedene informacije smatraju ključnima za potrebe monetarne analize; (c) pozicijama prema ostalim monetarnim financijskim institucijama ako je to potrebno za netiranje pozicija među monetarnim financijskim institucijama, ili za izračun osnovice za obračun pričuva; (d) pozicijama prema rezidentima izvan europodručja (ostatku svijeta) za „depozite s ugovorenim rokom dospijeća duljim od 2 godine”, „iskupive depozite s otkaznim rokom duljim od dvije godine” i „repo ugovore” kako bi se izračunala osnovica za obračun pričuva na koju se primjenjuje pozitivna stopa pričuva; (e) pozicijama prema ostatku svijeta za ukupne obveze po depozitima kako bi se sastavile vanjske protustavke; (f) obvezama po depozitima i kreditima prema ostatku svijeta s izvornim rokom dospijeća kraćim i duljim od jedne godine za potrebe platne bilance i financijskih računa. |
(9) |
Za prikupljanje statističkih podataka o portfeljima vrijednosnih papira monetarnih financijskih institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke od 17. listopada 2012. o statističkim podacima o udjelima vrijednosnih papira (ESB/2012/24) (5), nacionalne središnje banke tromjesečno dostavljaju podatke o svakom vrijednosnom papiru posebno. Nacionalne središnje banke mogu spojiti izvještajne zahtjeve prema ovoj Uredbi i Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB 2012/24) kada to može umanjiti teret izvještavanja kreditnih institucija. Nacionalne središnje banke mogu dozvoliti novčanim fondovima izvještavanje u skladu s Uredbom (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38)] (6) kako bi se ublažilo opterećenje upravitelja fondova. |
(10) |
ESB izračunava financijske transakcije kao razliku između pozicija stanja na izvještajne datume na kraju mjeseca iz kojih je uklonjen učinak promjena koje ne proizlaze iz transakcija. Zahtjevi postavljeni izvještajnim jedinicama ne obuhvaćaju tečajne promjene, koje izračunavaju ESB ili nacionalne središnje banke nakon savjetovanja s ESB-om na temelju podataka o stanjima pojedinačnih valuta koje dostavljaju izvještajne jedinice ili reklasifikacijskih usklađivanja koja prikupljaju same nacionalne središnje banke upotrebom različitih izvora informacija koji su već na raspolaganju. |
(11) |
Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 2531/98 ovlašćuje se ESB za donošenje uredbi ili odluka kako bi izuzeo institucije od minimalnih obveznih pričuva, za određivanje uvjeta za isključivanje ili umanjivanje obveza prema drugim institucijama iz osnovice za obračun pričuva te za uspostavljanje različitih stopa pričuva za određene kategorije obveza. U skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 2531/98 ESB ima pravo od institucija prikupljati podatke koji su potrebni za primjenu odredbi o minimalnim obveznim pričuvama te provjeravati točnost i kvalitetu informacija koje institucije dostavljaju kako bi potvrdile pridržavanje odredbi o minimalnim obveznim pričuvama. Kako bi se smanjilo ukupan teret izvještavanja, poželjno je da se statistički podaci o mjesečnoj bilanci upotrebljavaju za redoviti izračun osnovice za obračun pričuva kreditnih institucija na koje se odnosi sustav minimalnih pričuva ESB-a u skladu s Uredbom (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke od 12. rujna 2003. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2003/9) (7). |
(12) |
Određivanje posebnih postupaka koji se primjenjuju na spajanja odnosno pripajanja koja uključuju kreditne institucije potrebno je radi pojašnjenja obveza navedenih institucija u vezi s obveznim pričuvama. |
(13) |
ESB zahtijeva informacije o sekuritizacijskim aktivnostima monetarnih financijskih institucija kako bi mogao protumačiti kreditna kretanja na europodručju. Navedene informacije također dopunjuju podatke koji se dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2013/40) (8). |
(14) |
Iako se priznaje da uredbe koje donosi ESB u skladu s člankom 34. stavkom 1. Statuta ESSB-a ne daju nikakva prava odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu „države članice izvan europodručja”), članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17. Uredbe (EZ) br. 2533/98 odnosi se na činjenicu da članak 5. Statuta zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja. |
(15) |
Primjenjuje se standard zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka, kako je utvrđen u članku 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98. |
(16) |
Članak 7. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da je ESB ovlašten izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene uredbama ili odlukama ESB-a, |
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
(a) |
„monetarna financijska institucija” (MFI) znači rezidentno poduzeće koje pripada bilo kojem od sljedećih sektora:
|
(b) |
„izvještajne jedinice” i „rezident” imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
(c) |
„odgovarajući NSB” znači NSB države članice europodručja u kojoj je monetarna financijska institucija rezident; |
(d) |
„financijsko društvo posebne namjene (FVC)” ima isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40); |
(e) |
„sekuritizacija” znači transakcija koja je ili: (a) tradicionalna sekuritizacija kako je utvrđeno u članku 4. Uredbe (EU) br. 575/2013; i/ili (b) sekuritizacija kako je utvrđeno u članku 1. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40) koja uključuje prijenos kredita koji se sekuritiziraju financijskom društvu posebne namjene; |
(f) |
„institucija za elektronički novac” i „elektronički novac” imaju isto značenje kako su utvrđeni člankom 2. stavkom 1. i 2. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10); |
(g) |
„otpis dijela vrijednosti” znači izravno umanjenje knjigovodstvene vrijednosti kredita u bilanci zbog smanjenja vrijednosti; |
(h) |
„otpis” znači otpis dijela vrijednosti pune umanjenje knjigovodstvene vrijednosti kredita što dovodi do njegovog uklanjanja iz bilance; |
(i) |
„serviser” znači MFI koji svakodnevno upravlja odnosnim kreditima sekuritizacije ili drukčije prenesenih kredita u smislu naplate glavnice i kamata od dužnika; |
(j) |
„prijenos kredita” znači ekonomski prijenos kredita ili skupa kredita s izvještajne jedinice na stjecatelja koji se ostvaruje prijenosom vlasništva ili podsudjelovanjem; |
(k) |
„stjecanje kredita” znači ekonomski prijenos kredita ili skupa kredita s prenositelja na izvještajnu jedinicu koji se ostvaruje prijenosom vlasništva ili podsudjelovanjem; |
(l) |
pozicije unutar grupe znači pozicije između društava unutar europodručja koja uzimaju depozite, koja pripadaju istoj grupi, a koja se sastoje od matičnog društva i svih njegovih članova grupe koji su rezidenti europodručja, a koji su pod njegovim izravnom ili neizravnom nadzorom; |
(m) |
„institucija na repu” znači mala monetarna financijska institucija kojoj je odobreno odstupanje sukladno članku 9. stavku 1.; |
(n) |
„prestanak priznavanja” znači uklanjanje kredita ili dijela kredita iz stanja koja se iskazuju u skladu s dijelovima 2. i 3. Priloga I., uključujući njegovo uklanjanje zbog primjene odstupanja iz članka 9. stavka 4. |
Članak 2.
Utvrđivanje novčanih fondova
Subjekti za zajednička ulaganja koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije tretiraju se kao novčani fondovi:
(a) |
ako im je ulagački cilj održavanje glavnice fonda i ostvarivanje prinosa u skladu s kamatnim stopama instrumenata tržišta novca; |
(b) |
ulažu u instrumente tržišta novca, koji ispunjavaju mjerila za instrumente tržišta novca utvrđena u Direktivi 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa o poduzećima za kolektivna ulaganja u prenosive vrijednosne papire (PKUPVP) (11), ili u uloge kod kreditnih institucija, ili osiguravaju da su likvidnost i procjena vrijednosti portfelja, u koji ulažu, utvrđeni na jednakovrijednoj osnovi; |
(c) |
osiguravaju da su instrumenti tržišta novca u koje ulažu visoke kvalitete, kako to određuje društvo za upravljanje. Kvaliteta instrumenta tržišta novca prosuđuje se, među ostalim, na temelju sljedećih čimbenika:
|
(d) |
osiguravaju da njihov portfelj ima ponderirano prosječno dospijeće (WAM) od najviše šest mjeseci i ponderirano prosječno trajanje (WAL) od najviše 12 mjeseci (u skladu s Prilogom I., dijelom 1. odjeljkom 2.); |
(e) |
osiguravaju dnevnu neto vrijednost imovine (NAV) i izračun cijena svojih dionica/udjela, te dnevni upis i otkup dionica/udjela; |
(f) |
ograničavaju ulaganje u vrijednosne papire na one s preostalim dospijećem do datuma redovne otplate dvije godine ili manje, pod uvjetom da je preostalo vrijeme do datuma sljedeće promjene kamatne stope 397 dana ili kraće, pri čemu se vrijednosni papiri s promjenjivom kamatnom stopom moraju uskladiti s kamatnom stopom ili indeksom tržišta novca; |
(g) |
ograničavaju ulaganje u druge subjekte za zajednička ulaganja na one koji su u skladu s definicijom novčanih fondova; |
(h) |
ne preuzimaju izravne ili neizravne izloženosti prema vlasničkim vrijednosnim papirima ili prema robi, uključujući preko izvedenih financijskih instrumenata, te izvedene financijske instrumente upotrebljavaju samo u skladu s ulagačkom strategijom fonda na tržištu novca. Izvedenice, koje stvaraju izloženost stranim valutama, mogu se koristiti samo u svrhe zaštite od rizika. Ulaganje u vrijednosne papire koji nisu u osnovnoj valuti dopušteno je pod uvjetom da je valutna izloženosti u potpunosti zaštićena od rizika; |
(i) |
imaju konstantnu ili promjenjivu neto vrijednost imovine. |
Članak 3.
Stvarna izvještajna populacija
1. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od rezidentnih monetarnih financijskih institucija na području države članice europodručja (u skladu s Prilogom II. dijelom 1.).
2. Na monetarne financijske institucije u stvarnoj izvještajnoj populaciji primjenjuju se statistički izvještajni zahtjevi u punom opsegu osim ako se primjenjuje odstupanje odobreno u skladu s člankom 9.
3. Subjekti koji zadovoljavaju definiciju monetarne financijske institucije pripadaju području primjene ove Uredbe čak i ako su isključeni iz područja primjene Uredbe (EU) br. 575/2013.
4. Za potrebe prikupljanja statističkih podataka o rezidentnosti imatelja dionica/udjela u novčanim fondovima kako su određeni u Prilogu I. dijelu 2. odjeljku 5.7., stvarna izvještajna populacija se također sastoji od ostalih financijskih posrednika osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (OFP) podložno mogućim odstupanjima sukladno članku 9. stavku 2. točki (c). Za potrebe ove Uredbe, nacionalne središnje banke mogu utvrditi i održavati popis izvještajnih ostalih financijskih posrednika koji čine dio stvarne izvještajne populacije u skladu s načelima određenima u odjeljku 5.7. dijela 2. Priloga I.
Članak 4.
Popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe
1. Izvršni odbor ESB-a utvrđuje i održava popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe, uzimajući u obzir zahtjeve koji se odnose na učestalost i pravodobnost koji proizlaze iz njegove uporabe u kontekstu sustava minimalnih pričuva ESB-a. Popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe uključuje podatak o tome podliježu li one sustavu minimalnih pričuva ESB-a. Popis monetarnih financijskih institucija mora biti ažuriran, točan i koliko je moguće homogen te dovoljno stabilan za statističke potrebe.
2. Nacionalne središnje banke i ESB stavljaju popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe i njegove ažurirane verzije na raspolaganje izvještajnim jedinicama na prikladan način, uključujući elektroničkim putem, preko interneta ili u papirnatom obliku, na zahtjev izvještajnih jedinica.
3. Popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe ima samo informativni karakter. Međutim, ako je posljednja dostupna verzija popisa netočna, ESB neće izreći sankcije bilo kojem subjektu koji nije ispravno ispunio statističke izvještajne zahtjeve pod uvjetom da se u dobroj namjeri rukovodio netočnim popisom.
Članak 5.
Statistički izvještajni zahtjevi
1. Stvarna izvještajna populacija dostavlja podatke NSB-u države članice u kojoj je monetarna financijska institucija rezident: (a) podatke o mjesečnim stanjima koja se odnose na bilancu na kraju mjeseca te (b) mjesečna agregirana vrijednosna usklađivanja. Agregirana vrijednosna usklađivanja iskazuju se u vezi s otpisom i otpisom dijela vrijednosti kredita koji se odnose na kredite i koje obuhvaćaju revalorizaciju cijena vrijednosnih papira. Dodatne pojedinosti o pojedinim stavkama bilance dostavljaju se tromjesečno ili godišnje. Nacionalne središnje banke mjesečno prikupljaju tromjesečne podatke ako to pojednostavljuje postupak izrade podataka. Potrebni statistički podaci određeni su u Prilogu I.
2. Nacionalne središnje banke mogu prikupljati potrebne statističke podatke o vrijednosnim papirima koje su izdale ili drže monetarne financijske institucije za svaki vrijednosni papir posebno ako se podaci iz stavka 1. mogu izvesti u skladu s minimalnim statističkim standardima određenima u Prilogu IV.
3. Monetarne financijske institucije dostavljaju podatke u skladu s minimalnim zahtjevima iz tablice 1.A, dijela 4. Priloga I. o mjesečnim vrijednosnim usklađivanjima u vezi s cijelim skupom podataka koje zahtijeva ESB. Nacionalne središnje banke mogu prikupljati dodatne podatke koji nisu obuhvaćeni minimalnim zahtjevima. Ti dodatni podaci mogu se odnositi na raščlambe označene u tablici 1.A osim „minimalnih zahtjeva”.
4. ESB može zahtijevati pojašnjenja o usklađivanjima u „reklasifikacijama i ostalim usklađivanjima” koje prikupljaju nacionalne središnje banke.
5. ESB može izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom u skladu s Odlukom ESB/2010/10 od 19. kolovoza 2010. o neispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva (12).
Članak 6.
Dodatni statistički izvještajni zahtjevi za sekuritizacije kredita i ostale prijenose kredita
Monetarne financijske institucije dostavljaju sljedeće podatke:
(a) |
neto tok sekuritizacije kredita i ostale prijenose kredita provedene tijekom izvještajnog razdoblja, sukladno Prilogu I. dijelu 5. odjeljku 2.; |
(b) |
za iznose o stanjima, financijskim transakcijama na kraju razdoblja isključujući prijenose kredita i stjecanja tijekom odgovarajućeg razdoblja u odnosu na sekuritizirane i isknjižene kredite za koje monetarna financijska institucija djeluje kao serviser sukladno Prilogu I. dijelu 5. odjeljku 3., nacionalne središnje banke mogu proširiti takve izvještajne zahtjeve na sve isknjižene kredite servisirane od strane monetarnih financijskih institucija, koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni; |
(c) |
stanja na kraju tromjesečja u vezi sa svim kreditima u kojima monetarna financijska institucija sudjeluje kao serviser u sekuritizaciji; sukladno Prilogu I. dijelu 5. odjeljku 4.; |
(d) |
stanja na kraju razdoblja u vezi s kreditima koji su preneseni sekuritizacijom koja nije isknjižena iz bilance, sukladno Prilogu I. dijelu 5. odjeljku 5. kada se primjenjuju Međunarodni računovodstveni standard 39 (MRS 39), Međunarodni standardi financijskog izvještavanja 9 (MSFI 9) ili slična nacionalna računovodstvena pravila. |
Članak 7.
Pravodobnost
1. Nacionalne središnje banke odlučuju kada trebaju primiti podatke od izvještajnih jedinica kako bi poštovale u nastavku navedene rokove, vodeći pritom računa, prema potrebi, o zahtjevima ESB-ovog sustava obveznih pričuva povezanima s pravodobnošću te o tome obavješćuju izvještajne jedinice.
2. Nacionalne središnje banke prenose mjesečne statističke podatke ESB-u do kraja radnog vremena 15. radnog dana od kraja mjeseca na koji se podaci odnose.
3. Nacionalne središnje banke prenose tromjesečne statističke podatke ESB-u do kraja radnog vremena 28. radnog dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.
Članak 8.
Računovodstvena pravila za potrebe statističkog izvješćivanja
1. Ako nije drukčije određeno ovom Uredbom, monetarne financijske institucije za potrebe izvješćivanja u skladu s ovom Uredbom slijede računovodstvena pravila utvrđena u prenošenju u nacionalno zakonodavstvo Direktive Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (13), kao i u svim drugim važećim međunarodnim standardima.
2. Podaci o obvezama po depozitima i kreditima dostavljaju se prema iznosu nepodmirene glavnice na kraju mjeseca. Otpisi dijela vrijednosti kako su utvrđeni odgovarajućim računovodstvenim praksama isključuju se iz tog iznosa. Obveze po depozitima i kreditima ne smiju se netirati drugom imovinom ili obvezama.
3. Ne dovodeći u pitanje računovodstvene prakse i postupke netiranja koji prevladavaju u državama članicama, sva financijska imovina i obveze iskazuju se u statističke svrhe na bruto osnovi.
4. Nacionalne središnje banke mogu dopustiti iskazivanje kredita za koje su formirane rezervacije u neto iznosu bez rezervacija, te iskazivanje kupljenih kredita po cijeni ugovorenoj u vrijeme njihovog stjecanja, pod uvjetom da takvu izvještajnu praksu primjenjuju sve izvještajne jedinice rezidenti.
Članak 9.
Odstupanja
1. Odstupanja se mogu odobriti malim monetarnim financijskim institucijama na način kako slijedi:
(a) |
nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja malim monetarnim financijskim institucijama, pod uvjetom da njihov ukupni doprinos nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija što se tiče stanja ne prelazi 5 %; |
(b) |
u vezi s kreditnim institucijama, odstupanja iz točke (a) imaju učinak smanjenja statističkih izvještajnih zahtjeva za kreditne institucije na koje se navedena odstupanja primjenjuju ne dovodeći u pitanje zahtjeve za izračun minimalnih pričuva određenih u Prilogu III.; |
(c) |
u vezi s malim monetarnim financijskim institucijama, ako se primjenjuje odstupanje iz točke (a), nacionalne središnje banke moraju nastaviti prikupljati podatke koji se odnose na ukupnu bilancu najmanje jednom godišnje kako bi se mogao nadzirati ukupni doprinos institucija „na repu” nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija; |
(d) |
ne dovodeći u pitanje točku (a), nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja kreditnim institucijama na koje se ne odnosi režim utvrđen u točkama (a) i (b) tako da se smanje njihovi izvještajni zahtjevi na one koji su određeni u dijelu 7. Priloga I. pod uvjetom da njihov ukupni doprinos nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija što se tiče stanja ne prelazi 10 % nacionalne bilance monetarnih financijskih institucija niti 1 % bilance monetarnih financijskih institucija europodručja; |
(e) |
nacionalne središnje banke moraju pravodobno provjeriti ispunjavanje uvjeta određenih u točkama (a) i (d) kako bi odobrile ili, prema potrebi, opozvale odstupanje s učinkom od početka svake godine; |
(f) |
male monetarne financijske institucije mogu odlučiti ne iskoristiti odstupanja te umjesto toga ispuniti izvještajne zahtjeve u punom opsegu. |
2. Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja novčanim fondovima na način kako slijedi:
(a) |
nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva određenih u članku 5. stavku 1. novčanim fondovima pod uvjetom da novčani fondovi umjesto toga dostavljaju podatke o bilanci u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38), podložno sljedećim uvjetima:
|
(b) |
nacionalne središnje banke mogu također novčanim fondovima odobriti odstupanja od sljedećih statističkih izvještajnih zahtjeva:
|
(c) |
nacionalne središnje banke mogu novčanim fondovima odobriti odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva u vezi s rezidentnošću imatelja dionica/udjela u novčanim fondovima:
|
3. Odstupanja se mogu odobriti u odnosu na dostavljanje podataka monetarnih financijskih institucija o vrijednosnim usklađivanjima na način kako slijedi:
(a) |
ne dovodeći u pitanje stavak 1., nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja u vezi s dostavljanjem podataka novčanih fondova o vrijednosnim usklađivanjima tako da uklone sve zahtjeve u skladu s kojima novčani fondovi moraju dostavljati podatke o vrijednosnim usklađivanjima; |
(b) |
nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja u vezi s učestalošću i pravodobnošću dostavljanja podataka o revalorizaciji cijena vrijednosnih papira te zahtijevati navedene podatke tromjesečno te jednako pravodobno kao i podatke o stanjima koja se iskazuju tromjesečno, uz primjenu sljedećih zahtjeva:
|
(c) |
nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanje u odnosu na dostavljanje podataka o revalorizaciji cijena vrijednosnih papira, uključujući odobravanje potpunog izuzeća od navedenog dostavljanja podataka kreditnim institucijama koje iskazuju mjesečne podatke o stanju vrijednosnih papira za svaki vrijednosni papir posebno, uz primjenu sljedećih zahtjeva:
|
4. Odstupanja se mogu odobriti monetarnim financijskim institucijama u odnosu na dostavljanje statističkih podataka o kreditima koji su preneseni putem sekuritizacije.
Nacionalne središnje banke mogu dopustiti svojim monetarnim financijskim institucijama koje primjenjuju Međunarodni računovodstveni standard 39 (MRS 39), Međunarodne standarde financijskog izvještavanja 9 (MSFI 9) ili slična nacionalna računovodstvena pravila da iz stanja zahtijevanih u skladu s dijelovima 2. i 3. Priloga I. isključe kredite koji su preneseni putem sekuritizacije u skladu s nacionalnom praksom, pod uvjetom da tu praksu primjenjuju sve rezidentne monetarne financijske institucije.
5. Nacionalne središnje banke mogu monetarnim financijskim institucijama odobriti odstupanja u odnosu na određena tromjesečna stanja koja se odnose na države članice izvan europodručja.
Ako brojke prikupljene na višoj razini agregacije pokazuju da pozicije prema protustrankama rezidentima u bilo kojoj državi članici izvan europodručja ili pozicije prema valuti države članice izvan europodručja nisu značajne, NSB može odlučiti da neće zahtijevati dostavljanje podataka u vezi s navedenom državom članicom. NSB mora obavijestiti svoje izvještajne jedinice o navedenoj odluci.
Članak 10.
Minimalni standardi i nacionalni izvještajni mehanizmi
1. Izvještajne jedinice moraju ispuniti statističke izvještajne zahtjeve kojima podliježu u skladu s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenim u Prilogu IV.
2. Nacionalne središnje banke moraju odrediti i uvesti izvještajne mehanizme koje je stvarna izvještajna populacija dužna slijediti u skladu s nacionalnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi pružaju potrebne statističke podatke i dopuštaju točnu provjeru usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenima u Prilogu IV.
Članak 11.
Spajanja odnosno pripajanja, podjele i reorganizacije
U slučaju spajanja odnosno pripajanja, podjele ili bilo koje druge reorganizacije koja bi mogla utjecati na ispunjavanje njezinih statističkih obveza, dotična izvještajna jedinica obavješćuje odgovarajuću nacionalnu središnju banku o postupcima koji se planiraju radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva propisanih ovom Uredbom, onda kada namjera provedbe takvog postupka postane javna te pravodobno prije njegove provedbe.
Članak 12.
Upotreba dostavljenih statističkih podataka za potrebe obveznih pričuva
1. Svaka kreditna institucija upotrebljava statističke podatke koje dostavljaju kreditne institucije u skladu s ovom Uredbom za izračun svoje osnovice za obračun pričuva u skladu s Uredbom (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). Posebno, svaka kreditna institucija upotrebljava navedene podatke za provjeru ispunjavanja svoje obveze držanja obveznih pričuva tijekom razdoblja održavanja.
2. Podaci o osnovici za obračun pričuva institucija „na repu” za tri razdoblja održavanja pričuva temelje se na podacima za kraj tromjesečja koje nacionalne središnje banke prikupe u roku od 28 radnih dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.
3. U slučaju kolizije, posebna pravila o primjeni sustava obveznih pričuva ESB-a kako su određena u Prilogu III. prevladavaju nad odredbama Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9).
4. Kako bi se ESB-u i kreditnim institucijama olakšalo upravljanje likvidnošću, obvezne pričuve potrebno je potvrditi najkasnije prvog dana razdoblja održavanja. Međutim, može se iznimno pojaviti potreba da kreditne institucije dostavljaju revizije osnovice za obračun pričuva ili obveznih pričuva koji su već potvrđeni. Postupci za potvrdu obveznih pričuva ne utječu na obvezu izvještajnih jedinica da uvijek dostavljaju točne statističke podatke te da u što skorijem roku izvrše revizije svih netočnih statističkih podataka koje su već dostavile.
Članak 13.
Provjera i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na provjeru i prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari to pravo. Posebno, nacionalne središnje banke ostvaruju to pravo kad institucija uključena u stvarnu izvještajnu populaciju ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određene u Prilogu IV.
Članak 14.
Prvo izvještavanje
1. Prvo izvještavanje sukladno ovoj Uredbi započinje s podacima za prosinac 2014.
2. Prvo izvještavanje u skladu s ovom Uredbom u vezi s poljima koja se odnose na države članice izvan europodručja u tablici 3. dijela 3. Priloga I. počinje dostavom prvih tromjesečnih podataka nakon datuma njihovog prihvaćanja eura.
3. Prvo izvještavanje u skladu s ovom Uredbom u vezi s poljima koja se odnose na države članice izvan europodručja u tablici 3. i 4. dijela 3. Priloga I. počinje dostavom prvih tromjesečnih podataka nakon datuma njihovog pristupanja Uniji. Ako odgovarajući NSB odluči da neće zahtijevati prvo dostavljanje podatka koji nisu značajni koje započinje s prvim tromjesečnim podacima nakon datuma pristupanja odgovarajuće države članice ili država članica Uniji, dostavljanje podataka počinje 12 mjeseci nakon što nacionalna središnja banka obavijesti izvještajne jedinice da zahtijeva podatke.
Članak 15.
Ukidanje
1. Uredba (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
2. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu VI.
Članak 16.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. rujna 2013.
Upravno vijeće ESB-a
Predsjednik ESB-a
Mario DRAGHI
(1) SL L 318, 27.11.1998., str. 8.
(2) SL L 318, 27.11.1998., str. 1.
(3) SL L 15, 20.1.2009., str. 14.
(4) SL L 174, 26.6.2013., str. 1.
(5) SL L 305, 1.11.2012., str. 6.
(6) Vidjeti 73 str. ovog Službenog lista.
(7) SL L 250, 2.10.2003., str. 10.
(8) Vidjeti 107 str. ovog Službenog lista.
(9) SL L 176, 27.6.2013., str. 1.
(10) SL L 267, 10.10.2009., str. 7.
(11) SL L 302, 17.11.2009., str. 32.
(12) SL L 226, 28.8.2010., str. 48.
(13) SL L 372, 31.12.1986., str. 1.
PRILOG I.
MONETARNE FINANCIJSKE INSTITUCIJE I STATISTIČKI IZVJEŠTAJNI ZAHTJEVI
Uvod
Statistički sustav država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu „države članice europodručja”) koji obuhvaća bilancu sektora monetarnih financijskih institucija (MFI) sastoji se od dva glavna elementa:
(a) |
popisa monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe (vidjeti dio 1. za utvrđivanje određenih monetarnih financijskih institucija); i |
(b) |
specifikacije statističkih podataka koje navedene monetarne financijske institucije dostavljaju mjesečnom, tromjesečnom i godišnjom učestalošću (vidjeti dijelove 2., 3., 4., 5., 6. i 7.). |
Za potrebe dobivanja potpunih podataka o bilanci monetarnih financijskih institucija potrebno je uvesti određene statističke izvještajne zahtjeve za investicijske fondove osim novčanih fondova i ostale financijske posrednike osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (OFP) kad djeluju u kontekstu financijskih djelatnosti koje uključuju dionice/udjele u novčanim fondovima (NF). Navedeni statistički podaci koje nacionalne središnje banke (NSB) prikupljaju od monetarnih financijskih institucija ili ostalih financijskih posrednika u skladu su s dijelom 2. te s nacionalnim rješenjima koji se oslanjaju na usklađene definicije i klasifikacije kako su određene u članku 1. i Prilogu II.
Novčana masa uključuje novčanice i kovanice u optjecaju i druge monetarne obveze (depozite i ostale financijske instrumente koji su bliski supstituti depozita) monetarnih financijskih institucija. Protustavke novčane mase obuhvaćaju sve ostale stavke u bilanci monetarnih financijskih institucija. ESB također prikuplja podatke o financijskim transakcijama izvedene iz stanja i ostalih podataka, uključujući podatke o vrijednosnim usklađivanjima koje iskazuju monetarne financijske institucije (vidjeti dio 5.).
Statistički podaci koje zahtijeva ESB ukratko su prikazani u dijelu 8.
DIO 1.
Utvrđivanje određenih monetarnih financijskih institucija
ODJELJAK 1.
Utvrđivanje određenih monetarnih financijskih institucija na temelju načela zamjenjivosti depozita
1.1 |
Financijske institucije koje nisu kreditne institucije koje izdaju financijske instrumente koji se smatraju bliskim supstitutima depozita klasificiraju se kao monetarne financijske institucije pod uvjetom da ispunjavaju definiciju monetarne financijske institucije u ostalim aspektima. Klasifikacija se temelji na kriterijima zamjenjivosti depozita (tj. jesu li obveze klasificirane kao depoziti), što se utvrđuje prema njihovoj likvidnosti, pri čemu se kombiniraju obilježja prenosivosti, konvertibilnosti, sigurnosti i utrživosti, te uzimajući u obzir, prema potrebi, razdoblje njihovog izdavanja. Navedeni kriteriji zamjenjivosti depozita također se primjenjuju za utvrđivanje je li obveze potrebno klasificirati kao depozite, osim ako postoji posebna kategorija za takve obveze. |
1.2 |
Za potrebe utvrđivanja zamjenjivosti depozita i klasificiranja obveza kao depozita:
|
ODJELJAK 2.
Specifikacija kriterija za utvrđivanje novčanih fondova
Za potrebe članka 2.:
(a) |
smatra se da instrument tržišta novca ima visoku kreditnu kvalitetu ako mu je dodijeljen jedan od dva najviša moguća kratkoročna kreditna rejtinga od strane svake priznate agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga koja je ocijenila instrument ili, u slučaju da instrument nema kreditni rejting, ima jednaku kvalitetu koja je utvrđena prema internom postupku ocjenjivanja društva za upravljanje. U slučaju da priznata agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga podijeli svoju najvišu kratkoročnu ocjenu u dvije kategorije, te dvije ocjene smatraju se jednom kategorijom i time najvišom mogućom ocjenom; |
(b) |
novčani fond može, kao iznimka od zahtjeva iz stavka (a), držati državne instrumente čija kvaliteta odgovara najmanje investicijskom razredu, pri čemu „državni instrumenti” znači instrumenti tržišta novca koje su izdali ili za koje jamče središnja, regionalna ili lokalna tijela ili središnja banka države članice, ESB, Unija ili Europska investicijska banka; |
(c) |
pri izračunu ponderiranog prosječnog trajanja za vrijednosne papire, uključujući strukturirane financijske instrumente, izračun dospijeća temelji se na preostalom dospijeću do redovne otplate instrumenata. Međutim, kada financijski instrument ima ugrađenu opciju prodaje, umjesto tog preostalog dospijeća moguće je upotrijebiti datum izvršenja opcije prodaje, samo ako su u svakom trenutku ispunjeni sljedeći uvjeti:
|
(d) |
pri izračunu ponderiranog prosječnog trajanja i ponderiranog prosječnog dospijeća, uzima se u obzir učinak izvedenih financijskih instrumenta, depozita i tehnika učinkovitog upravljanja portfeljem; |
(e) |
„ponderirano prosječno dospijeće” znači mjera prosječnog vremena do dospijeća svih odnosnih vrijednosnih papira u fondu, koja je ponderirana tako da odražava relativne udjele svakog instrumenta, pri čemu se pretpostavlja da je dospijeće instrumenata s promjenjivom kamatnom stopom vrijeme preostalo do sljedećeg usklađivanja kamatne stope s kamatnom stopom na tržištu novca, a ne preostalo vrijeme do povrata vrijednosti glavnice vrijednosnog papira. U praksi se ponderirano prosječno dospijeće rabi za mjerenje osjetljivosti novčanog fonda na promjene kamatnih stopa na tržištu novca; |
(f) |
„ponderirani prosječni vijek” (WAL) znači ponderirani prosjek preostalog dospijeća svakog vrijednosnog papira koji se drži u fondu, što znači vrijeme do potpune otplate glavnice, neovisno o kamati i bez diskontiranja. Suprotno izračunu WAM-a, izračun WAL-a za promjenjivu kamatnu stopu i strukturne financijske instrumente ne sprječava upotrebu datuma za usklađivanje kamatne stope i umjesto toga upotrebljava samo konačno dospijeće navedeno u vrijednosnom papiru. WAL se upotrebljava za mjerenje kreditnog rizika, budući da, što se više odgađa povrat glavnice, viši je kreditni rizik. WAL se također upotrebljava za ograničavanje rizika likvidnosti; |
(g) |
„instrumenti tržišta novca” znači instrumente s kojima se inače trguje na tržištu novca koja su likvidna i imaju vrijednost koja se svakodobno mogu utvrditi; |
(h) |
„društvo za upravljanje” znači društvo čije je redovno poslovanje upravljanje portfeljem novčanog fonda. |
DIO 2.
Bilanca (mjesečno stanje)
ESB za sastavljanje monetarnih agregata i protustavki europodručja zahtijeva podatke u tablici 1. kako slijedi:
1. Kategorije instrumenata
(a) Obveze
Odgovarajuće kategorije instrumenata jesu: gotov novac u optjecaju, obveze po depozitima, izdane dionice/udjeli u novčanim fondovima, izdani dužnički vrijednosni papiri, kapital i pričuve i preostale obveze. Kako bi se odvojile monetarne od nemonetarnih obveza, obveze po depozitima također su podijeljene na prekonoćne depozite, depozite s ugovorenim rokom dospijeća, iskupive depozite s otkaznim rokom te repo ugovore. Vidjeti definicije u Prilogu II.
(b) Imovina
Odgovarajuće kategorije instrumenata jesu: gotovina, krediti, dužnički vrijednosni papiri koji se drže, udjeli, dionice investicijskih fondova, dugotrajna imovina i preostala imovina. Vidjeti definicije u Prilogu II.
2. Raščlamba prema dospijeću
Zaključni rokovi po izvornom dospijeću predstavljaju supstitut za pojedinosti o instrumentima kad financijski instrumenti na različitim tržištima nisu u potpunosti usporedivi.
(a) Obveze
Zaključni rokovi za razrede dospijeća ili za razdoblja opoziva su: za depozite s ugovorenim rokom dospijeća, jedna i dvije godine od izdavanja, a za iskupive depozite s otkaznim rokom, tri mjeseca i dvije godine. Za repo ugovore nema raščlambe prema dospijeću jer su oni obično vrlo kratkoročni instrumenti, tj. obično s dospijećem kraćim od tri mjeseca pri izdavanju. Dužnički vrijednosni papiri koje izdaju monetarne financijske institucije dijele se na one s dospijećem od jedne godine i dvije godine. Za dionice/udjele koje izdaju novčani fondovi raščlamba prema dospijeću nije potrebna.
(b) Imovina
Zaključni rokovi za razrede dospijeća jesu: za kredite monetarnih financijskih institucija rezidentima (osim monetarnih financijskih institucija) europodručja prema podsektorima te dalje za kredite monetarnih financijskih institucija kućanstvima prema namjeni, prema razredu dospijeća od jedne i pet godina, a za ulaganja monetarnih financijskih institucija u dužničke vrijednosne papire koje su izdale druge monetarne financijske institucije koje se nalaze u europodručju, prema razredu dospijeća od jedne i pet godina kako bi se pri izračunu monetarnih agregata omogućilo netiranje tog instrumenta među monetarnim financijskim institucijama.
3. Raščlamba prema namjeni te zasebno utvrđivanje kredita trgovcima pojedincima/društvima osoba bez pravne osobnosti
Krediti kućanstvima i neprofitnim institucijama koje služe kućanstvima dijele se dalje prema namjeni (potrošački krediti, stambeni krediti i ostali krediti). U kategoriji „ostali krediti” krediti odobreni trgovcima pojedincima/društvima osoba bez pravne osobnosti moraju se posebno utvrditi (vidjeti definicije kategorija instrumenata u dijelu 2. Priloga II. i definicije sektora u dijelu 3. Priloga II.). Nacionalne središnje banke mogu odustati od zahtjeva za zasebnim utvrđivanjem kredita trgovcima pojedincima/društvima osoba bez pravne osobnosti ako takvi krediti čine manje od 5 % ukupnih kredita kućanstvima u državi članici europodručja.
4. Raščlamba prema valutama
Za bilančne stavke koje se mogu upotrebljavati pri sastavljanju monetarnih agregata stanja u eurima moraju biti utvrđena zasebno tako da ESB ima mogućnost određivanja monetarnih agregata s obzirom na stanja iskazana u svim valutama zajedno ili samo u eurima.
5. Raščlamba prema sektoru i rezidentnosti protustranaka
5.1 |
Sastavljanje monetarnih agregata i protustavki europodručja zahtijeva utvrđivanje protustranaka koje se nalaze u europodručja koje sastavljaju sektor imatelja novca. Za navedene potrebe, protustranke koje nisu monetarne financijske institucije dijele se, kao što je određeno revidiranim Europskim sustavom računa (dalje u tekstu „ESA 2010”), a prema Uredbi (EU) br. 549/2013 (vidjeti Prilog II. dio 3.), na opću državu (S.13), pri čemu je središnja država (S.1311) u ukupnim obvezama po depozitima utvrđena zasebno, te na ostale rezidentne sektore. Kako bi se izračunala mjesečna sektorska disagregacija monetarnih agregata i protustavki kredita, ostali domaći sektori dalje se dijele na sljedeće podsektore: investicijski fondove osim novčanih fondova (S.124), ostali financijski posrednici osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova + pomoćne financijske institucije + vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.125 + S.126 + S.127), osiguravajuća društva (S.128), mirovinski fondovi (S.129), nefinancijska društva (S.11) te kućanstva + neprofitne institucije koje služe kućanstvima (S.14 + S.15). Uvodi se dodatna razlika za protustranke koje su financijska društva posebne namjene i središnje klirinške protustranke unutar spojenih sektora protustranaka Za trgovce pojedince/društva osoba bez pravne osobnost, vidjeti odjeljak 3. Za potrebe odredbi o minimalnim obveznim pričuvama ESB-a, a u odnosu na ukupne obveze po depozitima i kategorijama depozita „depoziti s ugovorenim rokom dospijeća duljim od dvije godine”, „iskupivi depoziti s otkaznim rokom duljim od dvije godine” i „repo ugovorima” obavlja se dodatna podjela na kreditne institucije, druge protustranke koje su monetarne financijske institucije i središnju državu. |
5.2 |
U odnosu na ukupne obveze po depozitima i kategoriju imovine „ukupni krediti” obavlja se dodatna podjela na središnje banke (S.121) i društva koja uzimaju depozite osim središnje banke (S.122) te na ostatak svijeta i nebankarske institucije radi boljeg razumijevanja politika kreditiranja i financiranja u bankarskom sektoru te radi boljeg nadzora nad međubankovnim aktivnostima. |
5.3 |
U odnosu na pozicije unutar grupe, obavlja se dodatna podjela na pozicije kreditiranja i depozita te transakcije između društava koja uzimaju depozite osim središnje banke (S.122) radi mogućnosti utvrđivanja međupovezanosti između kreditnih institucija koja pripadaju istoj grupi (domaćih i onih iz drugih država članica europodručja). |
5.4 |
U odnosu na držanja dužničkih vrijednosnih papira s izvornim rokom dospijeća do jedne godine, s raščlambom prema valutama, uvodi se dodatna podjela za opću državu (S.13) radi osiguranja boljeg pregleda na međupovezanosti između država i banaka. |
5.5 |
Određeni depoziti/krediti koji proizlaze iz repo/obratnih repo ugovora ili analognih operacija s „ostalim financijskim posrednicima (S.125) + pomoćnim financijskim institucijama (S.126) + vlastitim financijskim institucijama i zajmodavcima (S.127)” mogu se odnositi na transakcije sa središnjom protustrankom. Središnja protustranka je subjekt koji pravno posreduje između protustranaka u ugovorima kojima se trguje na financijskim tržištima tako da postaje kupac svakom prodavatelju i prodavatelj svakom kupcu. Budući da su navedene transakcije često zamjena za bilateralne poslove između monetarnih financijskih institucija, uvodi se dodatna razlika unutar kategorije depozita „repo ugovori” u odnosu na poslove s tim protustrankama. Dodatna razlika uvodi se unutar kategorije „krediti” u odnosu na obratne repo ugovore s tim protustrankama. |
5.6 |
Domaće protustranke utvrđuju se zasebno od protustranaka iz europodručja osim domaćih protustranaka u odnosu na sve statističke raščlambe. Protustranke koje se nalaze u europodručju utvrđuju se prema njihovoj domaćoj sektorskoj ili institucionalnoj klasifikaciji, u skladu s popisima koje vodi ESB za statističke potrebe te u skladu s „Priručnikom ESB-a za statistiku monetarnog sektora, sektora financijskih institucija i sektora financijskih tržišta. Smjernica za statističku klasifikaciju klijenata”, koji slijedi načela klasifikacije koja su u najvećoj mogućoj mjeri usklađena s Uredbom ESA 2010. Nema zahtjeva u vezi s geografskom raščlambom protustranaka koje se nalaze izvan europodručja. |
5.7 |
U slučaju dionica/udjela u novčanim fondovima koje su izdale monetarne financijske institucije država članica sudionica, izvještajne jedinice dostavljaju barem podatke o rezidentnosti imatelja u skladu s raščlambom na domaće/iz europodručja osim domaćih/ostatak svijeta kako bi se omogućilo isključivanje udjela nerezidenata europodručja. Nacionalne središnje banke mogu također izvesti potrebne statističke podatke iz podataka prikupljenih na temelju Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), u mjeri u kojoj podaci udovoljavaju uvjetima pravodobnosti sukladno članku 7. ove Uredbe, te minimalnim zahtjevima kako su utvrđeni u Prilogu IV.
|
DIO 3.
Bilanca (tromjesečna stanja)
Kako bi dalje analizirao monetarna kretanja te zadovoljio druge statističke potrebe, ESB u odnosu na ključne stavke zahtijeva sljedeće:
1. |
Raščlamba kredita nemonetarnim financijskim institucijama europodručja po podsektoru, dospijeću te kolateralu u obliku nekretnina (vidjeti tablicu 2.). Navedeno se zahtijeva kako bi se omogućio nadzor cjelokupne strukture ukupnoga kreditnog financiranja monetarnih financijskih institucija (kredita i vrijednosnih papira) prema sektoru imatelja novca po podsektorima i dospijeću. Za nefinancijska društva i kućanstva zahtijevaju se daljnje pozicije „od toga:” koje utvrđuju kredite osigurane kolateralom u obliku nekretnina. Za kredite nominirane u eurima s izvornim rokom dospijeća duljim od jedne i duljim od dvije godine nefinancijskim društvima i kućanstvima zahtijevaju se daljnje pozicije „od toga:” za određena preostala dospijeća i razdoblja promjene kamatne stope (vidjeti tablicu 2.). Promjena kamatne stope smatra se promjenom kamatne stope na kredit koja je predviđena u postojećem ugovoru o kreditu. Krediti koji podliježu promjeni kamatne stope uključuju, između ostalog, kredite s kamatnim stopama koje se periodično revidiraju u skladu s promjenom indeksa npr. Euribor, kredite s kamatnim stopama koje se redovito revidiraju, npr. promjenjive kamatne stope i kredite s kamatnim stopama koje se revidiraju u skladu s diskrecijskim pravom monetarnih financijskih institucija. |
2. |
Raščlamba obveza po depozitima monetarnih financijskih institucija prema općoj državi (osim središnje države) država članica europodručja po podsektoru (vidjeti tablicu 2.). Navedeno se zahtijeva kao dopunska informacija podacima koji se dostavljaju mjesečno. |
3. |
Raščlamba pozicija s protustrankama izvan europodručja po sektorima (vidjeti tablicu 2.). Sektorska klasifikacija u skladu sa Sustavom nacionalnih računa (dalje u tekstu: „SNA 2008”) primjenjuje se ako ESA 2010 nije na snazi. |
4. |
Utvrđivanje bilančnih pozicija za izvedene financijske instrumente i obračunate kamate na kredite i depozite unutar preostale imovine i preostalih obveza (vidjeti tablicu 2.). Ova se raščlamba zahtijeva radi unapređenja usklađenosti između statistika. |
5. |
Raščlamba prema državama, uključujući prema Europskoj investicijskoj banci i Europskom stabilizacijskom mehanizmu (vidjeti tablicu 3.). Ova se raščlamba zahtijeva radi analize daljnjih monetarnih kretanja te također za potrebe prijelaznih zahtjeva i kontrolu kvalitete podataka. |
6. |
Raščlamba po sektorima za prekogranične depozite nemonetarnih financijskih institucija unutar europodručja i prekogranične kredite nemonetarnim financijskim institucijama unutar europodručja (vidjeti tablicu 3.). Ova se raščlamba zahtijeva radi ocjene pozicija sektora monetarnih financijskih institucija u pojedinim državama članicama prema preostalim državama članicama europodručja. |
7. |
Raščlamba prema valutama (vidjeti tablicu 4.). Ova se raščlamba zahtijeva kako bi se omogućio izračun transakcija za monetarne agregate i protustavke prilagođene za tečajne promjene, kada navedeni agregati uključuju ukupno sve valute. |
DIO 4.
Dostavljanje podataka o vrijednosnim usklađivanjima za sastavljanje transakcija
Za sastavljanje transakcija u vezi s monetarnim agregatima i protustavkama europodručja, ESB zahtijeva vrijednosna usklađivanja u vezi s otpisom/otpisom dijela vrijednosti kredita i revalorizacijom cijena vrijednosnih papira:
1. Otpis/otpis dijela vrijednosti kredita
Podaci o usklađivanjima u vezi s otpisom/otpisom dijela vrijednosti kredita iskazuju se kako bi ESB mogao sastaviti financijske transakcije iz stanja iskazanih tijekom dva uzastopna izvještajna razdoblja. Usklađivanje odražava sve promjene u stanju kredita iskazanih u skladu s dijelovima 2. i 3. do kojih je došlo zbog otpisa dijela vrijednosti, uključujući otpis cjelokupnog preostalog iznosa kredita (otpis). Usklađivanje također treba odražavati promjene u rezervacijama za kredite ako NSB odluči da se stanja u bilanci knjiže u neto iznosima bez rezervacija. Uključuju se također i otpisi/otpisi dijela vrijednosti kredita koji se knjiže u trenutku kad se kredit proda ili prenese na treću osobu ako ih je moguće utvrditi.
Minimalni zahtjevi za otpise/otpise dijela vrijednosti kredita određeni su u tablici 1.A.
2. Revalorizacija cijena vrijednosnih papira
Usklađivanje povezano s revalorizacijom cijene vrijednosnih papira odnosi se na fluktuacije u vrednovanju vrijednosnih papira do kojih dolazi zbog promjene u cijeni po kojoj su vrijednosni papiri uknjiženi ili po kojoj se njima trguje. Usklađivanje uključuje promjene do kojih dolazi tijekom vremena u vrijednosti bilančnog stanja na kraju razdoblja zbog promjena u referentnoj vrijednosti po kojoj su vrijednosni papiri uknjiženi, tj. mogući dobici/gubici. Ono također može sadržavati promjene u vrednovanju koje je proizlaze iz transakcija vrijednosnim papirima, tj. realizirane dobitke/gubitke.
Minimalni zahtjevi za revalorizaciju cijena vrijednosnih papira određeni su u tablici 1.A.
Nije ustanovljen minimalni izvještajni zahtjev za stranu obveza u bilanci. Međutim, ako prakse vrednovanja koje izvještajne jedinice primjenjuju za izdane dužničke vrijednosne papire rezultiraju promjenama u njihovim stanjima na kraju razdoblja, nacionalnim središnjim bankama dopušteno je prikupljanje podataka koji se odnose na takve promjene. Navedeni podaci dostavljaju se kao „ostala vrijednosna usklađivanja”.
DIO 5.
Statistički izvještajni zahtjevi za sekuritizacije kredita i ostale prijenose kredita
1. Opći zahtjevi
Podaci se dostavljaju u skladu s člankom 8. stavkom 2. uz dodatne zahtjeve iz članka 8. stavka 4., prema potrebi. Sve stavke podataka dijele se prema rezidentnosti i podsektoru dužnika po kreditu kako je navedeno u nazivima stupaca tablice 5. Krediti preneseni tijekom faze skladištenja u sekuritizaciji tretiraju se kao da su već sekuritizirani.
2. Zahtjevi u vezi s iskazivanjem neto tokova sekuritiziranih ili drukčije prenesenih kredita
2.1 |
Za potrebe članka 6. točke (a) monetarne financijske institucije izračunavaju stavke iz dijela 1. i 2. tablice 5. kao neto tokove sekuritiziranih ili drukčije prenesenih kredita tijekom odgovarajućeg razdoblja umanjene za kredite stečene tijekom odgovarajućeg razdoblja. Krediti preneseni na drugu domaću monetarnu financijsku instituciju ili stečeni od druge domaće monetarne financijske institucije te krediti do čijeg prijenosa dođe kao posljedica podjele izvještajne jedinice ili spajanja odnosno pripajanja ili preuzimanja kojim je obuhvaćena izvještajna jedinica i druga domaća monetarna financijska institucija, nisu uključeni u ovaj izračun. Krediti preneseni na drugu domaću monetarnu financijsku instituciju ili stečeni od druge inozemne monetarne financijske institucije uključeni su u ovaj izračun. |
2.2 |
Stavke iz odjeljka 3.1. raspoređuju se u dijelove 1. i 2. tablice 5. kako slijedi:
|
2.3 |
Stavke u dijelu 1. tablice 5. na mjesečnoj se osnovi dijele dalje u skladu s protustrankom u prijenosu kredita, pri čemu se razlikuju financijska društva posebne namjene, od toga ona koja su rezidenti u europodručju, i ostale protustranke. Daljnje raščlambe prema izvornom dospijeću i namjeni kredita zahtijevaju se na tromjesečnoj osnovi za određene stavke kako je navedeno u tablici 5.(b). |
3. Izvještajni zahtjevi za sekuritizirane i isknjižene servisirane kredite
3.1 |
Monetarne financijske institucije dostavljaju podatke u skladu s dijelom 3. tablice 5 za sekuritizirane i isknjižene kredite za koje monetarna financijska institucija djeluje kao serviser, na način kako slijedi:
|
3.2 |
U vezi s odjeljkom 3.1.(b), nacionalne središnje banke mogu umjesto toga zahtijevati da monetarne financijske institucije dostave neto tokove prijenosa i stjecanja kredita za koje monetarna financijska institucija djeluje kao serviser, tako da nacionalna središnja banka može izvesti financijske transakcije navedene u odjeljku 3.1.(b). |
3.3 |
Nacionalne središnje banke mogu izvještajnim jedinicama osigurati odstupanje od zahtjeva iz odjeljka 3.1.(b) u slučaju kada neto tokovi prikupljeni u dijelu 1.1. tablice 5. ispunjavaju zahtjeve odjeljka 3.2., tj. u slučaju kada prema nacionalnoj praksi sekuritizirane i isknjižene kredite servisiraju monetarne financijske institucije. Nacionalne središnje banke osiguravaju da su navedeni neto tokovi u skladu sa svrhom izračuna financijskih transakcija isključujući prijenose kredita i stjecanja prema odjeljku 3.1.(b). Nacionalne središnje banke mogu od monetarnih financijskih institucija zahtijevati dodatne podatke radi provođenja potrebnih usklađivanja. |
3.4 |
Nacionalne središnje banke mogu proširiti statističke izvještajne zahtjeve iz ovog odjeljka na sve isknjižene kredite servisirane od strane monetarnih financijskih institucija, a koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni. U tom slučaju, nacionalna središnja banka će obavijestiti monetarne financijske institucije o statističkim izvještajnim zahtjevima sukladno dijelu 3. tablice 5. |
4. Zahtjevi u vezi s iskazivanjem stanja kredita koji su servisirani u sekuritizaciji
4.1 |
Monetarne financijske institucije dostavljaju tromjesečne podatke za sve kredite koji su servisirani u sekuritizaciji, u skladu s dijelom 4. tablice 5. neovisno o tome jesu li servisirani krediti ili njihova odgovarajuća prava servisiranja priznati u bilanci izvještajne jedinice. |
4.2 |
U smislu kredita servisiranih za financijska društva posebne namjene koja su rezidenti drugih država članica europodručja, monetarne financijske institucije osiguravaju daljnje raščlambe agregiranjem servisiranih kredita zasebno za svaku državu članicu u kojoj je financijsko društvo posebne namjene rezident. |
4.3 |
Nacionalne središnje banke mogu od rezidentnih monetarnih financijskih institucija koje djeluju kao serviseri sekuritiziranih kredita prikupljati podatke iz članka 6.(b) ili dijelove podataka za svako financijsko društvo posebne namjene zasebno. Ako NSB smatra da se podaci iz odjeljka 4.4. i raščlambe iz odjeljka 4.2. mogu prikupljati za svako financijsko društvo posebne namjene zasebno, on obavješćuje monetarne financijske institucije zahtijeva li se i u kojem opsegu dostava podataka iz odjeljaka 4.1. i 4.2. |
5. Statistički izvještajni zahtjevi za monetarne financijske institucije koje primjenjuju MRS 39, MSFI 9 ili slična nacionalna računovodstvena pravila
5.1 |
Monetarne financijske institucije koje primjenjuju MRS 39, MSFI 9 ili slična pravila iskazuju stanja na kraju mjeseca za kredite prenesene putem sekuritizacije koji ne podliježu prestanku priznavanja u skladu s dijelom 5. tablice 5. |
5.2 |
Monetarne financijske institucije na koje se primjenjuje odstupanje iz članka 9. stavka 6. iskazuju stanja na kraju tromjesečja za kredite prenesene putem sekuritizacije koji podliježu prestanku priznavanja, ali se nastavljaju priznavati u financijskim izvještajima u skladu s dijelom 5. tablice 5. |
DIO 6.
Pojednostavljeno izvješćivanje za male kreditne institucije
Kreditne institucije na koje se primjenjuju odstupanja iz članka 9. stavka 1. točke (d) mogu se izuzeti iz sljedećih zahtjeva:
1. |
Raščlamba prema valutama iz dijela 2. odjeljka 4. |
2. |
Zasebnog utvrđivanja:
|
3. |
Raščlamba prema sektorima iz dijela 3. odjeljka 3. |
4. |
Raščlamba prema državama iz dijela 4. odjeljka 3. |
5. |
Raščlamba prema valutama iz dijela 5. odjeljka 3. |
Pored toga, navedene kreditne institucije mogu ispuniti statističke izvještajne zahtjeve iz dijelova 2., 5. i 6. dostavom podataka na tromjesečnoj osnovi te u skladu sa zahtjevom za pravodobnošću za tromjesečne statističke podatke iz članka 7. stavka 3.
DIO 7.
Sažetak
Sažetak raščlambe za potrebe agregirane bilance sektora monetarnih financijskih institucija (1)
KATEGORIJE INSTRUMENATA I DOSPIJEĆA |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
BILANČNE STAVKE |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
IMOVINA |
OBVEZE |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
KATEGORIJE PROTUSTRANAKA I NAMJENE |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
IMOVINA |
OBVEZE |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
VALUTE |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
(1) Mjesečne raščlambe podataka označene su podebljanim slovima, tromjesečne raščlambe podataka navedene su normalnim slovima.
(2) Mjesečne raščlambe prema dospijeću odnose se samo na kredite glavnim rezidentnim sektorima, osim monetarnih financijskih institucija i opće države država članica europodručja. Odgovarajuće raščlambe prema dospijeću za kredite općoj državi osim središnje države država članica europodručja na tromjesečnoj su osnovi.
(3) Mjesečne raščlambe prema dospijeću odnose se samo na držanja vrijednosnih papira koje su izdale monetarne financijske institucije iz država članica europodručja. Kao tromjesečni podaci držanja vrijednosnih papira koje su izdale nemonetarne financijske institucije u državama članicama sudionicama dijele se na „do jedne godine” i „dulje od jedne godine”.
(4) Samo prema ostatku svijeta.
(5) Izvješćivanje za stavku „iskupivi depoziti s otkaznim rokom duljim od dvije godine” dobrovoljno je dok se ne odluči drukčije.
(6) Mjesečne raščlambe prema podsektorima zahtijevaju se za kredite i depozite.
(7) Za kredite je uključena daljnja raščlamba prema namjeni za podsektor S.14 + S.15. K tome, za ograničeni broj instrumenata zahtijevaju se daljnje „pozicije od toga:” za neke podsektore: „od toga: središnje protustranke” i „od toga financijska društva posebne namjene” za podsektor S.125, od toga trgovci pojedinci/društva osoba bez pravne osobnosti za kredite podsektorima S.14, „od toga kolateral u obliku nekretnina” za kredite podsektorima S.11 i S.14 + S.15 (samo tromjesečni zahtjevi).
(8) Tromjesečne raščlambe prema valutama svih ostalih država članica zahtijevaju se samo za odabrane stavke.
PRILOG II.
KONSOLIDACIJSKA NAČELA I DEFINICIJE
DIO 1.
Konsolidacija za statističke potrebe unutar iste države članice
1. |
Za sve države članice čija je valuta euro izvještajna se populacija sastoji od monetarnih financijskih institucija koje su uključene u popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe te su rezidenti na području država članica europodručja (1). To su:
Institucije koje se nalaze u izvanteritorijalnim financijskim središtima statistički se tretiraju kao rezidenti područja na kojima se ta središta nalaze. |
2. |
Monetarne financijske institucije za potrebe statistike konsolidiraju poslovanje svih svojih domaćih ureda (sjedišta ili glavnog ureda i/ili podružnica) koji se nalaze u istoj državi članici. Nije dopuštena konsolidacija za potrebe statistike izvan nacionalnih granica.
|
DIO 2.
Definicije kategorija instrumenata
1. |
U ovoj se tablici daje detaljan standardni opis kategorija instrumenata koje nacionalne središnje banke prenose u kategorije primjenjive na nacionalnoj razini u skladu s ovom Uredbom. Ova tablica nije popis pojedinačnih financijskih instrumenata i opisi nisu konačni. Definicije se odnose na Uredbu ESA 2010. |
2. |
Izvorni rok dospijeća, tj. dospijeće pri izdavanju, odnosi se na fiksno razdoblje vijeka trajanja financijskog instrumenta prije kojega on ne može biti otkupljen ili prije isteka kojega ga je moguće otkupiti samo uz plaćanje određene kazne, npr. određene vrste depozita. Otkazni rok odgovara vremenu između trenutka kada imatelj dostavlja obavijest o svojoj namjeri otkupa instrumenta i datuma kada je imatelju dopušteno pretvoriti taj instrument u gotovinu bez plaćanja kazne. Financijski se instrumenti razvrstavaju prema razdoblju otkaznog roka samo kada nije ugovoreno dospijeće. |
3. |
Financijska se potraživanja mogu razlikovati po tome da li su prenosiva ili ne. Potraživanje je prenosivo ako je vlasništvo potraživanja moguće prenijeti iz jedne jedinice u drugu isporukom ili indosamentom ili prijebojem u slučaju izvedenih financijskih instrumenata. Dok je sa svakim financijskim instrumentom moguće trgovati, prenosivim instrumentima se trguje na uređenoj burzi ili izvan burze, iako stvarno trgovanje nije nužan uvjet za prenosivost. Tablica Kategorije instrumenata KATEGORIJE IMOVINE
KATEGORIJE OBVEZA
|
DIO 3.
Definicije sektora
ESA 2010 određuje standard za klasifikaciju sektora. Ova tablica prikazuje detaljan opis sektora koje nacionalne središnje banke prenose u nacionalne kategorije u skladu s ovom Uredbom. Protustranke koje se nalaze u europodručju utvrđuju se prema njihovom sektoru u skladu s popisom koji vodi Europska središnja banka (ESB) za statističke potrebe i smjernicama za statističku klasifikaciju protustranaka navedenih u Sektorskom priručniku ESB-a za monetarnu statistiku, statistiku financijskih institucija i statistiku financijskih tržišta: „Smjernice za statističku klasifikaciju klijenata”. Kreditne institucije koje se nalaze izvan europodručja nazivaju se „bankama”, a ne monetarnim financijskim institucijama. Slično tome, pojam „nemonetarne financijske institucije” odnosi se samo na države članice. Za države čija valuta nije euro rabi se pojam „nebankarske institucije”.
Tablica
Definicije sektora
Sektor |
Definicije |
Monetarne financijske institucije (MFI) |
Vidjeti članak 1. |
Opća država |
Sektor opće države (S.13) sastoji se od institucionalnih jedinica, koje su netržišni proizvođači čija je proizvodnja namijenjena pojedinačnoj i zajedničkoj potrošnji, te koje su financirane obveznim plaćanjima koje su izvršile jedinice koje pripadaju drugim sektorima te institucionalne jedinice koje se uglavnom bave preraspodjelom nacionalnog dohotka i bogatstva (ESA 2010 stavci 2.111 do 2.113). |
Središnja država |
Ovaj podsektor (S.1311) uključuje administrativne odjele državnih i ostalih središnjih agencija čija se nadležnost odnosi na cijelo gospodarsko područje, osim upravljanja fondovima socijalnog osiguranja (ESA 2010 stavak 2.114). |
Regionalna država |
Ovaj se podsektor (S.1312) sastoji od onih vrsta javne uprave koja predstavlja zasebne institucionalne jedinice koje obavljaju neke državne funkcije na razini nižoj od središnje države, a višoj od lokalne države, osim upravljanja fondovima socijalnog osiguranja na razini nižoj od središnje države, a višoj od državnih institucionalnih jedinica postojećih na lokalnoj razini (ESA 2010, stavak 2.115). |
Lokalna država |
Ovaj podsektor (S.1313) uključuje one vrste javne uprave čija se nadležnost odnosi samo na lokalni dio gospodarskog područja, isključujući lokalne agencije fondova socijalnog osiguranja (ESA 2010, stavak 2.116). |
Fondovi socijalnog osiguranja |
Podsektor fondova socijalnog osiguranja (S.1314) uključuje središnje, regionalne i lokalne institucionalne jedinice čija je glavna aktivnost osiguravanje socijalnih naknada, a koje ispunjavaju oba sljedeća kriterija: (a) određene skupine populacije obvezne su prema zakonu ili propisu sudjelovati u sustavu ili plaćati doprinose; i (b) opća država je odgovorna za upravljanje institucije u odnosu na namirenje ili odobravanje doprinosa i povlastica neovisno o njezinoj ulozi nadzornog tijela ili poslodavca (ESA 20120, stavak 2.117). |
Investicijski fondovi osim novčanih fondova |
Investicijski fondovi kao što su utvrđeni Uredbom (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38). Ovaj se podsektor sastoji od subjekata za zajednička ulaganja, osim novčanih fondova koji ulažu u financijsku i/ili nefinancijsku imovinu, pod uvjetom da je njegov cilj ulaganje kapitala prikupljenog od javnosti. |
Drugi financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova |
Podsektor drugih financijskih posrednika, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem tako da od institucionalnih jedinica preuzimaju obveze u oblicima koji nisu gotovina, depoziti (ili bliski supstituti depozita), dionice investicijskih fondova, ili obveze u vezi sa sustavima osiguranja, mirovinskim sustavima i standardiziranim sustavima osiguranja (ESA 2010, stavci 2.86 do 2.94). Podsektor pomoćnih financijskih institucija (S.126) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave aktivnostima usko povezanim s financijskim posredovanjem, ali koje same po sebi nisu financijski posrednici. Ovaj podsektor također obuhvaća glavne urede čija društva kćeri su u cijelosti ili većinom financijska društva (ESA 2010 stavci 2.95do 2.97). Podsektor vlastitih financijskih institucija i zajmodavaca (S.127) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se ne bave ni financijskim posredovanjem niti pružaju pomoćne financijske usluge, a većina njihove imovine ili obveza nisu predmet transakcija na otvorenom tržištu. Ovaj podsektor uključuje holding društva koja su vlasnici upravljačkog dijela vlasničkih udjela grupe društava kćeri, a čija je glavna djelatnost vlasništvo nad grupom bez pružanja bilo kakvih drugih usluga subjektima u kojima se drže vlasnički udjeli, što znači da ne upravljaju drugim jedinicama (ESA 2010, stavci 2.98 do 2.99). |
Osiguravajuća društva |
Podsektor osiguravajućih društava (S.128) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja rizika većinom u obliku neposrednog osiguranja ili reosiguranja (ESA 2010, stavci 2.100 do 2.104). |
Mirovinski fondovi |
Podsektor mirovinskih fondova (S.129) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja socijalnih rizika i potreba osiguranih osoba (socijalno osiguranje). Mirovinski fondovi kao programi socijalnog osiguranja osiguravaju prihod prilikom umirovljenja, a često i povlastice u slučaju smrti i invalidnosti (ESA 2010, stavci 2.105 do 2.110). |
Nefinancijska društva |
Sektor nefinancijskih institucija (S.11) sastoji se od institucionalnih jedinica koje su neovisni pravni subjekti i tržišni proizvođači, čija je osnovna djelatnost proizvodnja robe i nefinancijskih usluga. Ovaj sektor također uključuje nefinancijska kvazidruštva (ESA 2010, stavci od 2.45 do 2.54). |
Kućanstva |
Sektor kućanstava (S.14) sastoji se od pojedinaca ili skupina pojedinaca kao potrošača i poduzetnika koji proizvode tržišna dobra i financijske i nefinancijske usluge (tržišni proizvođači), pod uvjetom da proizvodnju dobara i usluga ne obavljaju zasebni subjekti koji se tretiraju kao kvazidruštva. Također uključuje pojedince ili skupine pojedinaca kao proizvođača dobara i nefinancijskih usluga isključivo za vlastitu konačnu uporabu (ESA 2010, stavci 2.118 do 2.128). Sektor neprofitnih institucija (S.15) koje služe kućanstvima sastoji se od neprofitnih institucija koje su zasebni pravni subjekti, koji služe kućanstvima i koji su privatni netržišni proizvođači. Njihova glavna sredstva su dobrovoljni doprinosi u gotovini ili u naravi od kućanstava u njihovom svojstvu potrošača iz uplata izvršenih od strane opće države i prihoda od imovine (ESA 2010, stavci 2.129 do 2.130). |
Trgovci pojedinci i društva osoba bez pravne osobnosti (podsektor „Kućanstva”) |
Trgovci pojedinci i društva osoba bez pravne osobnosti osim onih osnovanih kao kvazidruštva, a koja su tržišni proizvođači (ESA 2010, stavak 2.119.d). |
(1) U tablicama u ovom Prilogu, ESB je klasificiran kao monetarna financijska institucija rezident države u kojoj je ESB fizički smješten.
PRILOG III.
PRIMJENA ODREDBI O MINIMALNIM OBVEZNIM PRIČUVAMA I POVEZANIH POSEBNIH PRAVILA
DIO 1.
Minimalne obvezne pričuve kreditnih institucija: opća pravila
1. |
Polja koja su u tablici 1. u Prilogu I. označena s * rabe se za izračun osnovice za obračun pričuva. U smislu dužničkih vrijednosnih papira kreditne institucije ili podnose dokaze o obvezama koje se izuzimaju iz osnovice za obračun pričuva ili primjenjuju standardizirani odbitak u fiksnom postotku koji određuje Europska središnja banka (ESB). Podaci u poljima s uzorkom dostavljaju isključivo kreditne institucije na koje se primjenjuju odredbe o obveznim pričuvama. |
2. |
Stupac „od toga: kreditne institucije na koje se primjenjuju odredbe o obveznim pričuvama, ESB i nacionalne središnje banke” ne uključuje obveze izvještajnih jedinica prema institucijama koje su izuzete iz sustava minimalnih obveznih pričuva ESB-a, tj. institucije koje su izuzete iz drugih razloga osim uvođenja reorganizacijskih mjera. Institucije koje su privremeno izuzete od minimalnih obveznih pričuva zbog provođenja reorganizacijskih mjera tretiraju se kao institucije na koje se primjenjuju odredbe o minimalnim obveznim pričuvama te su stoga obveze prema tim institucijama obuhvaćene u stupcu „od toga: kreditne institucije na koje se primjenjuju odredbe o obveznim pričuvama, ESB i nacionalne središnje banke”. Taj stupac obuhvaća i obveze prema institucijama koje zbog primjene paušalnog odbitka nisu obvezne održavati sredstva obveznih pričuva kod Europskog sustava središnjih banaka. |
3. |
Izvještajne jedinice obveznice izvješćivanja u punom opsegu mogu također dostavljati podatke o pozicijama prema „monetarnim financijskim institucijama osim kreditnih institucija na koje se primjenjuju odredbe o minimalnim pričuvama, ESB-u i nacionalnim središnjim bankama”, a ne prema „monetarnim financijskim institucijama” i „kreditnim institucijama na koje se primjenjuju odredbe o minimalnim pričuvama, ESB-u i nacionalnim središnjim bankama”, pod uvjetom da se pri tome ne izgube pojedinosti te to ne utječe na stavke u poljima bez uzorka. Nadalje ovisno o nacionalnom sustavu prikupljanja podataka te ne dovodeći u pitanje potpunu usklađenost s definicijama i načelima klasifikacije bilance monetarnih financijskih institucija određenima u ovoj Uredbi, kreditne institucije na koje se primjenjuju odredbe o obveznim pričuvama mogu alternativno dostavljati podatke potrebne za izračun osnovice za obračun pričuve, osim o prenosivim instrumentima, pod uvjetom da to ne utječe na stavke u poljima bez uzorka u tablici 1. u Prilogu I. |
4. |
Kreditne institucije na „repu” dostavljaju najmanje tromjesečne podatke potrebne za izračun osnovice za obračun pričuve u skladu sa sljedećom tablicom. |
5. |
Za dostavljanje podataka u skladu s niže navedenom tablicom treba osigurati strogo podudaranje s tablicom 1. Priloga I.
|
DIO 2.
Posebna pravila
ODJELJAK 1.
Grupno statističko izvješćivanje na agregiranoj osnovi kreditnih institucija koje su obveznici sustava obveznih pričuva ESB-a
1.1 |
Izvršni odbor ESB-a može dopustiti kreditnim institucijama na koje se primjenjuju odredbe o minimalnim obveznim pričuvama statističko izvješćivanje na agregiranoj osnovi kao grupe na jednom nacionalnom području, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). Sve dotične institucije zasebno su uključene u popis monetarnih financijskih institucija ESB-a. |
1.2 |
Ako je kreditnim institucijama dopušteno držanje minimalnih obveznih pričuva preko posrednika u skladu s člankom 10. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9) te ako se ne koriste grupnim izvješćivanjem navedenim u ovom odjeljku, odgovarajući NSB može ovlastiti posrednika za agregirano statističko izvješćivanje (osim u odnosu na osnovicu za obračun pričuva) u ime tih kreditnih institucija. Sve dotične institucije zasebno su uključene u popis monetarnih financijskih institucija ESB-a. |
1.3 |
Ako se grupa kreditnih institucija sastoji isključivo od institucija na „repu”, od nje se zahtijeva samo pojednostavljeno izvješćivanje za institucije na „repu” U protivnom se za grupu kao cjelinu primjenjuje izvještajna shema koja se primjenjuje za izvještajne jedinice obveznice izvješćivanja u punom opsegu. |
ODJELJAK 2.
Obvezna pričuva u slučaju spajanja odnosno pripajanja u koja su uključene kreditne institucije
2.1 |
Za potrebe ovog Priloga pojmovi „spajanje odnosno pripajanje”, „institucije koje se pripajaju odnosno pripajaju” i „institucija stjecateljica” imaju značenje kako je određeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). |
2.2 |
Za razdoblje održavanja obvezne pričuve u kojem spajanje odnosno pripajanje stupa na snagu, obvezne pričuve institucije stjecateljice izračunavaju se te trebaju biti ispunjena kako je određeno u članku 13. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). |
2.3 |
Za uzastopna razdoblja održavanja obvezne pričuve obvezne pričuve institucije stjecateljice izračunavaju se na temelju osnovice za obračun pričuva i statističkih podataka dostavljenih u skladu s pravilima utvrđenim u niže navedenoj tablici. Inače se primjenjuju uobičajena pravila za dostavljanje statističkih podataka i izračun obveznih pričuva kako su određena u članku 3. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). |
2.4 |
Ne dovodeći u pitanje obveze određene u prethodnim stavcima, odgovarajući NSB može ovlastiti instituciju stjecateljicu za ispunjavanje svoje obveze dostavljanja statističkih podataka putem privremenih postupaka, primjerice posebnim obrascima za svaku od institucija koje se spajaju odnosno pripajaju tijekom nekoliko razdoblja nakon spajanja odnosno pripajanja. Trajanje odstupanja od uobičajenih postupaka izvješćivanja treba biti ograničeno na najkraće moguće razdoblje te ne smije biti dulje od šest mjeseci nakon spajanja odnosno pripajanja. Ovo odstupanje ne dovodi u pitanje obvezu institucije stjecateljice da ispuni svoje obveze izvješćivanja u skladu s ovom Uredbom te, prema potrebi, svoje obveze preuzimanja obveza izvješćivanja institucija koje se spajaju odnosno pripajaju u skladu s ovim Prilogom. Tablica Posebna pravila za izračun obveznih pričuva kreditnih institucija uključenih u spajanje odnosno pripajanje (1)
|
(1) Ova tablice prikazuje pojedinosti složenijih postupaka koji si primjenjuju na posebne slučajeve. Za slučajeve koji nisu prikazani u tablici, primjenjuju se uobičajena pravila za dostavljanje statističkih podataka i izračun obveznih pričuva kako su određena u članku 3. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9).
PRILOG IV.
MINIMALNI STANDARDI KOJE MORA PRIMJENJIVATI STVARNA IZVJEŠTAJNA POPULACIJA
Izvještajne jedinice moraju ispunjavati sljedeće minimalne standarde kako bi udovoljile statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke (ESB-a).
1. |
Minimalni standardi za prijenos:
|
2. |
Minimalni standardi za točnost:
|
3. |
Minimalni standardi za konceptualnu usklađenost:
|
4. |
Minimalni standardi za revizije: Politika i postupci za revizije koje odrede ESB i odgovarajuća nacionalna središnja banka moraju se poštovati. Revizijama koje odstupaju od redovitih revizija moraju se priložiti napomene za pojašnjenje. |
PRILOG V.
UREDBA STAVLJENA IZVAN SNAGE S NJEZINIM UZASTOPNIM IZMJENAMA
|
Uredba (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) |
|
Uredba (EU) br. 883/2011 |
PRILOG IV.
KORELACIJSKA TABLICA
Uredba (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) |
Ova Uredba |
Članak 1.a |
Članak 2. |
Članak 2. |
Članak 3. |
Članak 3. |
Članak 4. |
Članak 4. |
Članak 5. |
Članak 5. |
Članak 6. |
Članak 6. |
Članak 7. |
Članak 7. |
Članak 8. |
Članak 8. |
Članak 9. |
Članak 9. |
Članak 10. |
Članak 10. |
Članak 11. |
Članak 11. |
Članak 12. |
Članak 12. |
Članak 13. |
Članak 13. |
Članak 14. |
Članak 14. |
Članak 15. |
Članak 15. |
Članak 16. |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.2.a |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.3 |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.2.b |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.4 |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.3 |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.5 |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.4 |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.6 |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.5 |
Prilog I. dio 2., odjeljak 5.7 |
— |
Prilog I. dio 3., odjeljak 4. |
Prilog I. dio 3., odjeljak 4. |
Prilog I. dio 3., odjeljak 5. |
Prilog I. dio 3., odjeljak 5. |
Prilog I. dio 3., odjeljak 6. |
Prilog I. dio 3., odjeljak 6. |
Prilog I. dio 3., odjeljak 7. |
Prilog I. dio 4. |
— |
Prilog I. dio 5. |
Prilog I. dio 4. |
Prilog I. dio 6. |
Prilog I. dio 7. |
Prilog I. dio 8. |
Prilog I. dio 5. |
Prilog I. dio 6. |
Prilog I. dio 7. |
7.11.2013 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 297/51 |
UREDBA (EU) br. 1072/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 24. rujna 2013.
o statistici kamatnih stopa koje primjenjuju monetarne financijske institucije (preinačeno)
(ESB/2013/34)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
budući da:
(1) |
Uredba (EZ) br. 63/2002 Europske središnje banke od 20. prosinca 2001. o statistici kamatnih stopa koje monetarne financijske institucije primjenjuju na depozite i kredite kućanstava i nefinancijskih društava (ESB/2001/18) (2) više je puta izmijenjena. Budući da su potrebne daljnje izmjene, osobito u smislu Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (3), potrebno ju je preinačiti radi jasnoće. |
(2) |
Europski sustav središnjih banaka (ESSB) za ispunjavanje svojih zadaća zahtijeva sastavljanje statistike kamatnih stopa koje monetarne financijske institucije primjenjuju na depozite i kredite kućanstava i nefinancijskih društava, osim središnjih banaka i novčanih fondova, čija je glavna svrha da Europskoj središnjoj banci (ESB) pruži sveobuhvatan, detaljan i usklađen statistički prikaz o razini kamatnih stopa koje primjenjuju ove institucije te o njihovim promjenama tijekom vremena. Ove kamatne stope osiguravaju konačnu vezu u mehanizmu za transmisiju monetarne politike koja proizlazi iz promjena službenih kamatnih stopa, te su stoga neophodan preduvjet za pouzdanu analizu monetarnih kretanja u državama članicama čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: države članice europodručja). Informacije o kretanjima kamatnih stopa istovremeno su potrebne kako bi ESSB pridonio neometanom vođenju politika koju provode nadležna tijela u vezi s bonitetnim nadzorom kreditnih institucija i stabilnosti financijskoga sustava. |
(3) |
ESB je obvezan u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije te uvjetima utvrđenim u Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (u daljnjem tekstu: Statut ESSB-a) donositi uredbe u mjeri potrebnoj za provođenje zadaća ESSB-a kako je određeno Statutom ESSB-a te u nekim slučajevima odredbama koje je donijelo Vijeće u skladu s člankom 129. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
(4) |
Članak 5.1. Statuta ESSB-a obvezuje ESB da uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (NSB-a) prikuplja potrebne statističke podatke od nadležnih nacionalnih tijela ili izravno od gospodarskih subjekata, kako bi preuzeo zadaće ESSB-a. Članak 5.2. Statuta ESSB-a propisuje da NSB-i, u mjeri u kojoj je to moguće, izvršavaju zadaće opisane u članku 5.1. |
(5) |
Može biti potrebno da NSB-i od stvarne izvještajne populacije prikupljaju statističke podatke potrebne za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a u sklopu šireg statističkog izvještajnog okvira koji nacionalne središnje banke uspostavljaju na vlastitu odgovornost u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom ili ustaljenom praksom, a koji služi za druge statističke potrebe, pod uvjetom da nije ugroženo ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a. Kako bi se potakla transparentnost u ovim je slučajevima primjereno obavijestiti izvještajne jedinice da se podaci prikupljaju za ispunjavanje drugih statističkih potreba. U posebnim se slučajevima ESB za ispunjenje svojih zahtjeva, može oslanjati na statističke podatke prikupljene za te potrebe. |
(6) |
Od donošenja Uredbe (EZ) br. 63/2002 (ESB/2001/18) poboljšan je izvještajni sustav za kamatne stope za kredite kućanstvima i nefinancijskim društvima i metode za izbor stvarne izvještajne populacije, te bi stoga one morale biti uzete u obzir kod uputa za uzorkovanje i izvještajnih zahtjeva. |
(7) |
Također je potrebno omogućiti ESB-u da pruži analitičku i statističku potporu Europskom odboru za sistemske rizike u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenog 2010. o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (4). |
(8) |
Člankom 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98 od ESB-a se zahtijeva određivanje stvarne izvještajne populacije u granicama referentne izvještajne populacije i smanjivanje s tim povezanog tereta izvještavanja. S obzirom na posebna obilježja sektora monetarnih financijskih institucija u svakoj državi članici sudionici, konačan izbor metode odabira, u vezi stvarne izvještajne populacije, prepušten je nacionalnim središnjim bankama. Cilj je smanjiti izvještajno opterećenje i istodobno osigurati visokokvalitetnu statistiku. Člankom 5. stavkom 1. propisano je da ESB može donositi uredbe kojima se određuju i uvode statistički izvještajni zahtjevi prema stvarnoj izvještajnoj populaciji u državama članicama europodručja. Člankom 6. stavkom 4. propisano je da ESB može donijeti uredbe kojima se određuju uvjeti pod kojima je moguće ostvariti pravo na provjeru ili na obvezno prikupljanje statističkih podataka. |
(9) |
Članak 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98 određuje da se države članice organiziraju u području statistike i da u potpunosti surađuju s ESSB-om kako bi se osiguralo ispunjavanje obveza koje proizlaze iz članka 5. Statuta ESSB-a. |
(10) |
Iako se priznaje da uredbe koje donosi ESB u skladu s člankom 34.1. Statuta ESSB-a ne daju nikakva prava odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu: “države članice izvan europodručja”) članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17. Uredbe (EZ) br. 2533/98 odnosi se na činjenicu da članak 5. Statuta zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja. |
(11) |
Trebao bi se primjenjivati standard zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka, kako je utvrđen u članku 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98. |
(12) |
Članak 7. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da je ESB ovlašten izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene uredbama ili odlukama ESB-a, |
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1. |
pojmovi „izvještajne jedinice” i „rezident” imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
2. |
„kućanstva“ znače sektor kućanstava i sektor neprofitnih institucija koje služe kućanstvima (S.14 i S.15 zajedno) kao što je navedeno u revidiranom Europskom sustavu računa (dalje u tekstu „ESA 2010”) kao što je utvrđeno Uredbom (EU) br. 549/2013.; |
3. |
„nefinancijska društva“ znači sektor nefinancijskih društava (S.11.) kao što je utvrđeno u ESA-i 2010.; |
4. |
„monetarna financijska institucija“ ima isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2013/33) (5); |
5. |
„statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija” znači statistika koja se odnosi na one kamatne stope koje rezidentne monetarne financijske institucije osim središnjih banaka i novčanih fondova primjenjuju na depozite i kredite u eurima kućanstvima i nefinancijskim društvima rezidentima država članica europodručja. “Statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija” obuhvaća odgovarajuće nove opsege poslova depozita u eurima i kredite, kao i nove opsege poslova ponovnih sporazuma o uvjetima kreditiranja; |
6. |
„novčani fondovi“ imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke (ESB/2008/32) (6); |
7. |
„referentna izvještajna populacija” znači monetarne financijske institucije osim središnjih banaka i novčanih fondova koje primaju depozite u eurima i/ili odobravaju kredite u eurima kućanstvima i/ili nefinancijskim društvima rezidentima država članica europodručja. |
8. |
„institucija na repu“ znači mala monetarna financijska institucija osim središnje banke ili novčanog fonda kojoj je odobreno odstupanje sukladno članku 4. |
Članak 2.
Stvarna izvještajna populacija
1. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od rezidentnih monetarnih financijskih institucija osim središnjih banaka i novčanih fondova uzetih iz referentne izvještajne populacije koje odabiru nacionalne središnje banke. Nacionalne središnje banke odabiru stvarnu izvještajnu populaciju putem popisa ili uzorka.
2. U slučaju uzorka, nacionalne središnje banke će stratificirati referentnu izvještajnu populaciju u homogene stratume, a potom će ili slučajno odabrati stvarnu izvještajnu populaciju iz svakog stratuma ili odabrati najveće institucije unutar svakog stratuma.
3. U slučaju odabira putem nasumičnog uzorkovanja, minimalna veličina nacionalnog uzorka je takva da najveća slučajna pogreška na nacionalnoj razini prosječno ne prelazi 10 baznih bodova pri razini pouzdanosti od 90 %. Kada su odabrane najveće institucije, minimalna veličina nacionalnog uzorka je u skladu sa sličnom razinom mjere kvalitete na temelju funkcije procijenjene srednje apsolutne vrijednosti pogrešaka.
4. Nacionalne središnje banke će također primijeniti formule i kriterije za odabir stvarne izvještajne populacije navedene u Smjernici ESB 2007/9 od 1. kolovoza 2007. o monetarnoj statistici, statistici financijskih institucija i statistici financijskih tržišta (7).
5. Svaki NSB obavješćuje svoje rezidentne izvještajne jedinice o njihovim statističkim izvještajnim zahtjevima u skladu s nacionalnim postupcima.
6. Upravno vijeće ovlašteno je provjeriti usklađenost s ovim člankom.
Članak 3.
Statistički izvještajni zahtjevi
1. Za potrebe redovite izrade statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, stvarna izvještajna populacija dostavlja mjesečne statističke podatke koji se odnose na nove poslove i stanja NSB-u države članice čiji je rezident izvještajna jedinica. Potrebni statistički podaci određeni su u Prilogu I.
2. Nacionalne središnje banke moraju odrediti i uvesti izvještajne mehanizme koje je stvarna izvještajna populacija dužna slijediti u skladu s nacionalnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi daju zahtijevane statističke podatke i da omogućuju točne provjere usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je navedeno u stavku 3.
3. Potrebni statistički podaci dostavljaju se u skladu s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako su određeni u Prilogu II.
4. Nacionalne središnje banke dostavljaju agregirane nacionalne mjesečne statističke podatke ESB-u do kraja radnog vremena 19. radnog dana nakon kraja referentnog mjeseca.
5. ESB može izreći sankcije izvještajnim jedinicama koji ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom u skladu s Odlukom ESB/2010/10 od 19. kolovoza 2010. o neispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva (8).
Članak 4.
Odstupanja
1. Kada su izvještajne jedinice odabrane prema popisu, nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja malim monetarnim financijskim institucijama osim središnjih banaka i novčanih fondova u vezi s učestalošću dostavljanja podataka, pod uvjetom da ukupni doprinos tih izvještajnih jedinica nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija što se tiče stanja, a prema izračunu u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), ne prelazi 5 %. Umjesto mjesečnog dostavljanja, male institucije mogu statistiku kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija dostavljati tromjesečno.
2. Nacionalne središnje banke moraju godišnje pravodobno provjeriti ispunjavanje uvjeta određenih u stavku 1. kako bi odobrile ili, prema potrebi, opozvale svako odstupanje s učinkom od početka svake godine.
3. Institucije na „repu“ mogu odlučiti ne iskoristiti odstupanja te umjesto toga, ispuniti statističke izvještajne zahtjeve u punom opsegu.
4. Za postupak kojim se ekstrapolacijom postiže obuhvat od 100 %, nacionalne središnje banke mogu odabrati postupak za prijenos dostavljenih podataka u razdoblja koja nedostaju, primjenom odgovarajućih tehnika statističke procjene radi uzimanja u obzir trendova u podacima ili sezonskih kretanja. Nacionalne središnje banke godišnje nadziru broj institucija na „repu“
Članak 5.
Provjera i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na provjeru i prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari to pravo. Nacionalne središnje banke posebno ostvaruju to pravo kada izvještajna jedinica ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako su određeni u Prilogu II.
Članak 6.
Prvo izvještavanje
Prvo izvještavanje u skladu s ovom Uredbom počinje s podacima za prosinac 2014.
Članak 7.
Ukidanje
1. Uredba (EU) br. 63/2002 (ESB 2001/18) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
2. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IV.
Članak 8.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. rujna 2013.
Upravno vijeće ESB-a
Predsjednik ESB-a
Mario DRAGHI
(1) SL L 318, 27.11.1998., str. 8.
(2) SL L 10, 12.1.2002., str. 24.
(3) SL L 174, 26.6.2013., str. 1.
(4) SL L 331, 15.12.2010., str. 162.
(5) Vidjeti 1. str. ovog Službenog lista.
(6) SL L 15, 20.1.2009., str. 14.
(7) SL L 341, 27.12. 2007., str. 1.
(8) SL L 226, 28.8.2010., str. 48.
PRILOG I.
IZVJEŠTAJNA SHEMA ZA STATISTIKU KAMATNIH STOPA MONETARNIH FINANCIJSKIH INSTITUCIJA
DIO 1.
Vrsta kamatne stope
I. Ugovorena kamatna stopa iskazana na godišnjoj razini
Opće načelo
1. |
Vrsta kamatne stope koju izvještajne jedinice dostavljaju za sve kategorije instrumenata po depozitima i kreditima, a koja se odnosi na nove poslove i stanja, jest ugovorena kamatna stopa iskazana na godišnjoj razini (AAR). Ona se utvrđuje kao kamatna stopa na depozit ili kredit koju zasebno ugovaraju izvještajna jedinica i kućanstvo ili nefinancijsko društvo, iskazana u postocima na godišnjoj razini. AAR obuhvaća sva plaćanja kamata na depozite i kredite, ali ne i ostale moguće naknade. Disažio, koji se utvrđuje kao razlika između nominalnog iznosa kredita i iznosa koji prima klijent, smatra se plaćanjem kamata na početku ugovora (trenutak t0) te se stoga odražava u AAR-u. |
2. |
Ako se plaćanja kamata koja su ugovorili izvještajna jedinica i kućanstvo ili nefinancijsko društvo kapitaliziraju u pravilnim vremenskim razmacima tijekom godine, na primjer mjesečno ili tromjesečno, a ne godišnje, ugovorena kamatna stopa svodi se na godišnju razinu pomoću sljedeće formule kako bi se dobila ugovorena kamatna stopa iskazana na godišnjoj razini:
pri čemu je:
|
3. |
Nacionalne središnje banke od izvještajnih jedinica mogu zahtijevati da za sve ili neke instrumente po depozitima i kreditima koji se odnose na nove poslove i stanja dostave usko određenu efektivnu kamatnu stopu (NDER) umjesto ugovorene kamatne stope iskazane na godišnjoj razini. NDER se utvrđuje kao kamatna stopa na godišnjoj razini kojom se izjednačuje sadašnja vrijednost svih postojećih ili budućih obveza koje nisu naknade (depoziti ili krediti, plaćanja ili otplate, plaćanja kamata), a koju su izvještajne jedinice ugovorile s kućanstvom ili nefinancijskim društvom. NDER je jednak sastavnici kamatne stop postotne godišnje stope naknade (APRC) kako je utvrđena člankom 3. točkom (i) Direktive 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o kreditu za potrošače i stavljanju izvan snage Direktive 87/102/EEZ (1). Kod NDER-a upotrebljava se uzastopna aproksimacija te se stoga može primijeniti na bilo koju vrstu depozita ili kredita, a kod AAR-a upotrebljava se algebarska formula utvrđena u točki 2. te se ona stoga može primijeniti samo na depozite ili kredite s redovitom kapitalizacijom plaćanja kamata. Svi su ostali uvjeti jednaki, što znači da upućivanja na AAR koja se navode u nastavku ovog Priloga također vrijede i za NDER. |
Tretman poreza, subvencija i odredbi propisa
4. |
Plaćanja kamata obuhvaćena AAR-om označavaju iznose koje izvještajna jedinica plaća na depozite i prima za kredite. Kada se iznos koji jedna strana plaća, a druga strana prima razlikuju, kamatna stopa koja se uključuje u statistiku kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija utvrđuje se kao kamatna stopa sa stajališta izvještajne jedinice. |
5. |
U skladu s ovim načelom kamatne stope evidentiraju se na bruto osnovi prije oporezivanja s obzirom na to da kamatne stope prije oporezivanja označavaju iznos koji izvještajne jedinice plaćaju na depozite i primaju za kredite. |
6. |
Nadalje, subvencije koje treće osobe odobravaju kućanstvima ili nefinancijskim društvima ne uzimaju se u obzir pri određivanju plaćanja kamata jer izvještajna jedinica ne isplaćuje i ne prima takve subvencije. |
7. |
U statistici kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija obuhvaćene su povlaštene stope koje izvještajne jedinice odobravaju svojim zaposlenicima. |
8. |
Kada odredbe propisa utječu na plaćanja kamata, na primjer na gornje granice kamatnih stopa ili zabranu remuneracije prekonoćnih depozita, to se odražava u statistici kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija. Sve promjene pravila kojima se određuju odredbe propisa, na primjer visina propisanih kamatnih stopa ili gornje granice kamatnih stopa, u statistici kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija iskazuju se kao promjene kamatne stope. |
II. Postotna godišnja stopa naknade
9. |
Osim ugovorenih kamatnih stopa iskazanih na godišnjoj razini, izvještajne jedinice za nove poslove u vezi s potrošačkim kreditima i stambenim kreditima kućanstvima dostavljaju APRC, tj.:
|
10. |
APRC obuhvaća „ukupne troškove kredita za klijenta“ kako su utvrđeni u članku 3. točki (g) Direktive 2008/48/EZ. Ti ukupni troškovi obuhvaćaju sastavnicu kamatne stope i sastavnicu ostalih (povezanih) naknada, kao što su troškovi upita, administrativni troškovi, troškovi pripreme dokumentacije, jamstava, osiguranja kredita itd. |
11. |
Struktura sastavnice ostalih naknada može se razlikovati među državama jer se definicije iz Direktive 2008/48/EZ različito primjenjuju te postoje razlike među nacionalnim financijskim sustavima i postupcima za osiguranje kredita. |
III. Konvencija
12. |
Za sastavljanje podataka o AAR-u izvještajne jedinice primjenjuju standardnu godinu od 365 dana, tj. zanemaruje se učinak jednog dodatnog dana u prijestupnim godinama. |
DIO 2.
Obuhvat poslovanja
13. |
Izvještajne jedinice dostavljaju statistiku kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija koja se odnosi na stanja i na nove poslove. |
IV. Kamatne stope na stanja
14. |
Stanja se utvrđuju kao stanje svih depozita koje su kućanstva i nefinancijska društva deponirala kod izvještajne jedinice i stanje svih kredita koje je izvještajna jedinica odobrila kućanstvima i nefinancijskim društvima. |
15. |
Kamatna stopa na stanja odražava ponderiranu prosječnu kamatnu stopu koja se primjenjuje na stanje depozita ili kredita u odgovarajućoj kategoriji instrumenata u referentnoj vremenskoj točki kako je utvrđeno u točki 29. Ponderirana prosječna kamatna stopa je zbroj AAR-a pomnoženog s odgovarajućim stanjima i podijeljenog s ukupnim stanjima. Ona obuhvaća sve nepodmirene iznose prema ugovorima koji su sklopljeni u svim razdobljima prije referentnog datuma. |
V. Novi poslovi koji se odnose na prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, dugovanja po kreditnim karticama, revolving kredite i prekoračenja po transakcijskim računima
16. |
U slučaju prekonoćnih depozita, iskupivih depozita s otkaznim rokom, dugovanja po kreditnim karticama, revolving kredita i prekoračenja po transakcijskim računima kako su utvrđeni u točkama od 46. do 49. i 55., pojam novog posla proširuje se na ukupno stanje. Stoga se dugovni ili potražni saldo, tj. stanje u referentnoj vremenskoj točki kako je utvrđena u točki 32. upotrebljava kao pokazatelj za nove poslove koji se odnose na prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, dugovanja po kreditnim karticama, revolving kredite i prekoračenja po transakcijskim računima. |
17. |
Kamatne stope na prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, dugovanja po kreditnim karticama, revolving kredite i prekoračenja po transakcijskim računima odražavaju razinu ponderirane prosječne kamatne stope koja se primjenjuje na stanja na tim računima u referentnoj vremenskoj točki kako je utvrđena u točki 32. Ona obuhvaća sve postojeće ugovore koji su ugovoreni u svim razdobljima prije referentnog datuma. |
18. |
Kako bi izračunale kamatne stope monetarnih financijskih institucija na računima koji, ovisno o svojem saldu, mogu biti depoziti ili krediti, izvještajne jedinice razlikuju razdoblja s potražnim saldom i razdoblja s dugovnim saldom. Izvještajne jedinice dostavljaju podatke o ponderiranim prosječnim kamatnim stopama koje se odnose na potražna salda kao prekonoćne depozite, a ponderirane prosječne kamatne stope koje se odnose na dugovna salda kao prekoračenja po transakcijskim računima. Ne dostavljaju podatke o ponderiranim prosječnim kamatnim stopama kombinirajući (niske) kamatne stope na prekonoćne depozite i (visoke) kamatne stope na prekoračenja po transakcijskim računima. |
VI. Novi poslovi u kategorijama instrumenata koji nisu prekonoćni depoziti, iskupivi depoziti s otkaznim rokom, dugovanja po kreditnim karticama, revolving krediti ni prekoračenja po transakcijskim računima
19. |
Točke od 20. do 27. u nastavku odnose se na depozite s ugovorenim rokom dospijeća, repo ugovore i sve kredite koji nisu revolving krediti i prekoračenja po transakcijskim računima te dugovanja po kreditnim karticama kako je utvrđeno u točkama od 46. do 49. i 55. Točke 22. do 23. o kreditima odnose se samo na kredite koji nisu revolving krediti i prekoračenja po transakcijskim računima te dugovanja po kreditnim karticama. |
20. |
Novi posao utvrđuje se kao novi ugovor između kućanstva ili nefinancijskog društva i izvještajne jedinice. Novi ugovori jesu:
|
21. |
Ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja odnose se na aktivno sudjelovanje kućanstva ili nefinancijskog društva u usklađivanju uvjeta postojećeg ugovora o depozitu ili kreditu uključujući kamatnu stopu. Stoga produljenja i druga usklađenja uvjeta postojećih koja se obavljaju automatski, tj. bez aktivnog sudjelovanja kućanstva ili nefinancijskog društva, ne smatraju se ponovnim sporazumima o uvjetima kreditiranja. |
22. |
Za odvojeno evidentiranje novih opsega poslova za kredite kućanstvima i nefinancijskim društvima o kojima je sklopljen ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija,ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja odnosi se na nove kreditne poslove osim dugovanja po kreditnim karticama i revolving kredita i prekoračenja po transakcijskim računima koji su već navedeni u bilanci izvještajne jedinice na kraju mjeseca koji prethodi referentnom mjesecu. |
23. |
Krediti za restrukturiranje duga nisu sami po sebi isključeni iz kredita o kojima je sklopljen ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja. Međutim, ako restrukturiranje uključuje ponovni sporazum o kamatnoj stopi, te je shodno tome, kredit odobren po stopi nižoj od tržišnih, kao što je opisano u stavku 28., ne bi trebao biti uključen u ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja niti u novi posao. |
24. |
Kamatna stopa na nove poslove odražava ponderiranu prosječnu kamatnu stopu na depozite i kredite u odgovarajućoj kategoriji instrumenata za nove ugovore sklopljene između kućanstava ili nefinancijskih društava i izvještajne jedinice tijekom referentnog razdoblja kako je utvrđeno u točki 35. |
25. |
Promjene promjenjivih kamatnih stopa u smislu automatskog usklađivanja kamatne stope koje obavlja izvještajna jedinica nisu novi ugovori te se stoga ne smatraju novim poslovima. Kod postojećih ugovora ove promjene promjenjivih kamatnih stopa stoga nisu obuhvaćene kamatnim stopama na nove poslove, već samo prosječnim kamatnim stopama na stanja. |
26. |
Promjena iz fiksne u promjenjivu kamatnu stopu ili obrnuto (u trenutku t1) tijekom trajanja ugovora, a koja je bila ugovorena na početku ugovora (trenutak t0), nije novi ugovor, već je dio uvjeta kredita koji su utvrđeni u trenutku t0. Stoga se to ne smatra novim poslom. |
27. |
Od kućanstva ili nefinancijskog društva obično se očekuje da na početku ugovora povuče cjelokupan iznos kredita koji nije revolving kredit ili prekoračenje po transakcijskom računu. Međutim, može povlačiti kredit u jednoj ili više tranši u trenucima t1, t2, t3 itd. umjesto povlačenja cjelokupnog iznosa kredita na početku ugovora (trenutak t0). Činjenica da se kredit povlači u jednoj ili više tranši nevažna je za statistiku kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija. Ugovor između kućanstva ili nefinancijskog društva i izvještajne jedinice u trenutku t0 koji uključuje kamatnu stopu i cjelokupan iznos kredita obuhvaćen je statistikom kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija o novim poslovima. Ako ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja nastupi nakon trenutka t0, cjelokupni iznos koji je odobren, ali još nije podmiren do trenutka kada dođe do novog sporazuma o uvjetima kreditiranja, trebao bi biti iskazan pod kreditima o kojima je sklopljen ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja. |
VII. Tretman loših kredita i kredita za restrukturiranje duga po kamatnim stopama nižima od tržišnih,
28. |
Loši krediti i krediti za restrukturiranje duga po kamatnim stopama nižima od tržišnih nisu uključeni u ponderirane prosječne kamatne stope ili u nove opsege poslova. Loši krediti određuju se u skladu s Prilogom II. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), a ukupan iznos kredita koji je djelomično ili u potpunosti klasificiran kao loš kredit isključuje se iz statistike kamatnih stopa statistiku kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija. Krediti za restrukturiranje duga, tj. restrukturiranje s obzirom na dužnike u financijskim poteškoćama, trebali bi biti određeni u skladu s postojećim nacionalnim definicijama. |
DIO 3.
Referentna vremenska točka
VIII. Referentna vremenska točka za kamatne stope monetarnih financijskih institucija na stanja
29. |
Nacionalne središnje banke utvrđuju hoće li se na nacionalnoj razini kamatne stope monetarnih financijskih institucija na stanja, tj. pokazatelji od 1. do 26. opisani u Dodatku 1., obračunavati kao prikaz opažanja na kraju razdoblja ili kao implicitne kamatne stope koje se odnose na prosjeke razdoblja. Obuhvaćeno je razdoblje od mjesec dana. |
30. |
Kamatne stope na stanja kao prikaz opažanja na kraju mjeseca izračunavaju se kao ponderirani prosjeci kamatnih stopa koje su primijenjene na stanje depozita i kredita u određenoj vremenskoj točki posljednjeg dana u mjesecu. U toj vremenskoj točki izvještajna jedinica prikuplja kamatne stope i s njima povezane iznose za sve preostale depozite i kredite kućanstava i nefinancijskih društava i obračunava ponderiranu prosječnu kamatnu stopu za svaku kategoriju instrumenata. Za razliku od mjesečnih prosjeka, kamatne stope monetarnih financijskih institucija na stanja koje se obračunavaju kao opažanja na kraju mjeseca obuhvaćaju samo one ugovore koji su još preostali u trenutku prikupljanja podataka. |
31. |
Kamatne stope na stanja kao implicitne kamatne stope koje se odnose na mjesečni prosjek izračunavaju se kao kvocijenti, pri čemu su brojnik obračunate kamate na depozite i obračunate kamate na kredite, a nazivnik je prosječno stanje tijekom mjeseca. Na kraju referentnog mjeseca izvještajna jedinica za svaku kategoriju instrumenata dostavlja podatke o obvezama ili potraživanjima na temelju obračunatih kamata tijekom mjeseca te prosječnom stanju depozita i kredita tijekom tog mjeseca. Za razliku od opažanja na kraju mjeseca, kamatne stope monetarnih financijskih institucija na stanja koje se obračunavaju kao mjesečni prosjeci obuhvaćaju i ugovore koji su preostali u nekom trenutku tijekom mjeseca, ali više nisu preostali na kraju tog mjeseca. Prosječno stanje depozita i kredita tijekom referentnog mjeseca u idealnim se uvjetima obračunava kao prosjek dnevnih stanja tijekom mjeseca. Kao minimalni standard, za kategorije promjenjivih instrumenata, tj. barem za prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, kredite po kreditnim karticama s naplatom kamate i revolving kredite te prekoračenja po transakcijskim računima, prosječno mjesečno stanje izvodi se iz dnevnih stanja. Za sve ostale kategorije instrumenata prosječno se mjesečno stanje izvodi iz tjednih stanja ili stanja za još kraće razdoblje. |
IX. Referentna vremenska točka za nove poslove koji se odnose na prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, kredite po kreditnim karticama s naplatom kamate, revolving kredite i prekoračenja po transakcijskim računima
32. |
Nacionalne središnje banke odlučuju hoće li se na nacionalnoj razini kamatne stope monetarnih financijskih institucija na prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, kredite po kreditnim karticama s naplatom kamate, revolving kredite i prekoračenja po transakcijskim računima, tj. pokazatelji 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. i 36. opisani u Dodatku 2., obračunavati kao prikaz opažanja na kraju razdoblja ili kao implicitne kamatne stope koje se odnose na prosjeke razdoblja. Obuhvaćeno je razdoblje od mjesec dana. |
33. |
Slično obračunu kamatnih stopa na stanja u Dodatku 1. kamatne stope na prekonoćne depozite, iskupivi depoziti s otkaznim rokom, krediti po kreditnim karticama s naplatom kamate, revolving krediti i prekoračenja po transakcijskim računima obračunavaju se na jedan od sljedećih načina:
|
34. |
S obzirom na račune koji mogu biti depoziti ili krediti, ovisno o njihovom saldu, samo saldo u određenoj vremenskoj točki posljednjeg dana u mjesecu određuje je li račun u tom mjesecu prekonoćni depozit ili prekoračenje po transakcijskom računu, ako se kamatne stope monetarnih financijskih institucija obračunavaju kao prikaz opažanja na kraju mjeseca. Ako se kamatne stope monetarnih financijskih institucija izračunavaju kao implicitne kamatne stope koje se odnose na mjesečni prosjek, tada se svaki dan procjenjuje je li račun depozit ili kredit. Prosjek dnevnih potražnih salda i dnevnih dugovnih salda izračunava se kako bi se dobila prosječna mjesečna stanja za nazivnik pri izračunu implicitnih kamatnih stopa. Nadalje, tokovi u brojniku razlikuju obračunate kamate na depozite i obračunate kamate na kredite. Izvještajne jedinice ne dostavljaju podatke o ponderiranim prosječnim kamatnim stopama kombinirajući (niske) kamatne stope na prekonoćne depozite i (visoke) kamatne stope na prekoračenja po transakcijskim računima. |
X. Referentna vremenska točka za nove poslove (osim za prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, dugovanja po kreditnim karticama, revolving kredite i prekoračenja po transakcijskim računima)
35. |
Kamatne stope monetarnih financijskih institucija na nove poslove, osim prekonoćnih depozita, iskupivih depozita s otkaznim rokom, dugovanja po kreditnim karticama, revolving kredita i prekoračenja po transakcijskim računima, tj. svi pokazatelji opisani u Dodatku 2. osim 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. i 36., izračunavaju se kao prosjeci razdoblja. To razdoblje obuhvaća (cijeli) jedan mjesec. |
36. |
Za svaku kategoriju instrumenata izvještajne jedinice izračunavaju kamatnu stopu na nove poslove kao ponderirani prosjek svih kamatnih stopa na nove poslove u kategoriji instrumenta tijekom referentnog mjeseca. Te kamatne stope koje se odnose na mjesečni prosjek šalju se NSB-u države članice čija je valuta euro (dalje u tekstu „država članica europodručja”) čiji je rezident izvještajna jedinica zajedno s iznosima novih poslova koji su obavljeni tijekom izvještajnog mjeseca za svaku kategoriju instrumenata. Izvještajne jedinice uzimaju u obzir nove poslove obavljene tijekom cijelog mjeseca. |
37. |
Za pokazatelje koje se odnose na ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja kućanstava i nefinancijskih društava, tj. pokazatelje 88. do 91., opisane u Dodatku 2, zahtijevaju se samo podaci o novim poslovima. Svi ponovni sporazumi o uvjetima kreditiranja postojećih ugovora o depozitima i kreditima, kao što je utvrđeno u točkama 21. do 26.trebali bi se uzeti u obzir, iako je o istom ugovoru sklopljeno više od jednog ponovnog sporazuma o uvjetima ugovora, tijekom istog referentnog mjeseca. |
DIO 4.
Kategorije instrumenata
XI. Opće odredbe
38. |
Izvještajne jedinice dostavljaju statistiku kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija na stanja za kategorije instrumenata utvrđene u Dodatku 1. i za nove poslove za kategorije instrumenata utvrđene u Dodatku 2. Kako je utvrđeno u točki 16., kamatne stope monetarnih financijskih institucija na prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, revolving kredite, prekoračenja po transakcijskim računima i kredite po kreditnim karticama s naplatom kamate su kamatne stope na nove poslove, iako je pojam novog posla proširen za cjelokupno stanje te su stoga uključeni u Dodatku 2. |
39. |
U nekim državama članicama europodručja određene kategorije instrumenata iz Dodatka 1. i Dodatka 2. ne primjenjuju se na nacionalnoj razini pa se stoga i zanemaruju ako rezidentne kreditne i druge institucije kućanstvima i nefinancijskim društvima uopće ne nude proizvode koji pripadaju toj kategoriji. Ako postoje određeni poslovi, podaci o njima dostavljaju se bez obzira na to koliko su ti poslovi ograničeni. |
40. |
Za sve kategorije instrumenata utvrđene u dodacima 1. i 2. koje se primjenjuju u bankovnom poslovanju rezidentnih kreditnih i drugih institucija s kućanstvima i nefinancijskim društvima rezidentima država članica europodručja, statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija sastavlja se na temelju svih kamatnih stopa koje se primjenjuju na sve proizvode koji pripadaju ovim kategorijama instrumenata. To znači da nacionalne središnje banke ne smiju utvrditi skup nacionalnih proizvoda unutar svake pojedine kategorije instrumenata za koji se prikupljaju kamatne stope monetarnih financijskih institucija; umjesto toga, obuhvaćaju se kamatne stope na sve proizvode koje nude sve izvještajne jedinice. Kao što je navedeno u članku 16. Smjernice ESB/2007/9 od 1. kolovoza 2007. o monetarnoj statistici, statistici financijskih institucija i statistici financijskih tržišta (3), nacionalne središnje banke uzorkom ne trebaju obuhvatiti svaki proizvod koji postoji na nacionalnoj razini. Međutim, one ne smiju isključiti cijelu kategoriju instrumenata zbog toga što su iznosi o kojima je riječ vrlo mali. Stoga ako određenu kategoriju instrumenata nudi samo jedna institucija, tada se ta institucija uključuje u uzorak. Ako određena kategorija instrumenata u državi članici europodručja nije postojala u vrijeme početnog sastavljanja uzorka, ali novi proizvod koji pripada toj kategoriji instrumenata određena institucija uvede kasnije, ta se institucija uključuje u uzorak pri sljedećoj provjeri reprezentativnosti. Ako se unutar postojeće kategorije instrumenata na nacionalnoj razini uvede novi proizvod, institucije iz uzorka obuhvaćaju ga u sljedećem izvješću s obzirom na to da su sve izvještajne jedinice dužne dostavljati podatke o svim svojim proizvodima. |
41. |
Iznimka od načela obuhvaćanja svih kamatnih stopa koje se primjenjuju na sve proizvode jesu kamatne stope na loše kredite i kredite za restrukturiranje duga. Kako je navedeno u točki 28., svi loši krediti i krediti za restrukturiranje duga po kamatnim stopama nižima od tržišnih, tj. oni koji se primjenjuju na dužnike u financijskim poteškoćama, nisu obuhvaćeni statistikom kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija. |
XII. Raščlamba prema valutama
42. |
Statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija obuhvaća kamatne stope koje primjenjuje izvještajna populacija. Podaci o depozitima i kreditima u valutama koje nisu euro ne zahtijevaju se na razini svih država članica europodručja. To se odražava u dodacima 1. i 2., gdje se svi pokazatelji odnose na depozite i kredite u eurima. |
XIII. Raščlamba prema sektorima
43. |
Raščlamba prema sektorima primjenjuje se na sve depozite i kredite obuhvaćene statistikom kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, osim na repo ugovore. Stoga se u dodacima 1. i 2. razlikuju pokazatelji za kućanstva (uključujući neprofitne institucije koje služe kućanstvima) (4) te pokazatelji za nefinancijska društva (5). Pored toga, odvojeni podaci dostavljaju se za trgovce pojedince/društva osoba bez pravne osobnosti kao dio kućanstava, no samo povezano s novim kreditnim poslovima za „ostale potrebe”. Nacionalne središnje banke mogu ukinuti uvjet odvojenog utvrđivanja kredita za trgovce pojedince kada takvi krediti obuhvaćaju manje od 5 % ukupnih kredita kućanstvima države članice europodručja u smislu stanja, kako se izračunava u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). |
44. |
Pokazatelj 5. u Dodatku 1. i pokazatelj 11. u Dodatku 2. odnose se na repo ugovore. Iako remuneracija za repo ugovore nije u svim državama članicama europodručja neovisna o sektoru imatelja, za repo ugovore na razini svih država članica sudionica ne zahtijeva se sektorska raščlamba prema kućanstvima i nefinancijskim društvima. Nadalje, na razini svih država članica europodručja ne zahtijeva se ni raščlamba prema dospijeću s obzirom na to da se pretpostavlja da su repo ugovori uglavnom vrlo kratkoročni. Kamatne stope monetarnih financijskih institucija na repo ugovore se bez razlike odnose na oba sektora. |
45. |
Pokazatelji 5. i 6. u Dodatku 2. odnose se na iskupive depozite s otkaznim rokom koje drže kućanstva. Međutim, kamatna stopa i ponder za iskupive depozite s otkaznim rokom na razini svih država članica europodručja odnose se na iskupive depozite kućanstava s otkaznim rokom i na iskupive depozite nefinancijskih društava s otkaznim rokom, tj. oba se sektora spajaju, ali se pripisuju kućanstvima. Na razini svih država članica europodručja ne zahtijeva se raščlamba prema sektorima. |
XIV. Raščlamba prema vrsti instrumenta
46. |
Ako u točkama od 47. do 55. nije utvrđeno drukčije, raščlamba prema instrumentima za kamatne stope monetarnih financijskih institucija i definicije vrsta instrumenata u skladu su s kategorijama imovine i obveza kako su utvrđene u dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). |
47. |
Kamatne stope monetarnih financijskih institucija na prekonoćne depozite, tj. pokazatelji 1. i 7. u Dodatku 2., obuhvaćaju sve prekonoćne depozite, bez obzira na to zaračunavaju li se na njih kamate. Stoga su u statistici kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija obuhvaćeni prekonoćni depoziti s kamatnom stopom od nula posto. |
48. |
Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, revolving krediti i prekoračenja po transakcijskim računima, tj. pokazatelji 12. i 23. u Dodatku 2, imaju isto značenje kako je utvrđeno u Prilogu II. dijelu 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), bez obzira na početno razdoblje njihova fiksiranja kamatne stope. Kazne na prekoračenja po transakcijskim računima koje se primjenjuju kao sastavnica drugih troškova, na primjer u obliku posebnih naknada, nisu obuhvaćene AAR-om kako je utvrđen u točki 1. jer ta vrsta stope obuhvaća samo kamatne stope kredita. Krediti u okviru ove kategorije ne bilježe se pod niti jednom drugom kategorijom novih poslova. |
49. |
Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, dugovanja po kreditnim karticama ima isto značenje kako je utvrđeno u Prilogu II. dijelu 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Podaci o kamatnim stopama evidentiraju se samo s obzirom na kredite po kreditnim karticama s naplatom kamate pod pokazateljima 32. i 36. Kamatna stopa na kredite po kreditnim karticama bez naplate kamate ne evidentira se odvojeno, jer po definiciji iznosi 0 %. Međutim, stanja kredita po kreditnim karticama bez naplate kamate obuhvaćena su statistikom kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija o stanjima, zajedno sa stanjem kredita po kreditnim karticama s naplatom kamate. Ni krediti po kreditnim karticama s naplatom kamate ni krediti po kreditnim karticama bez naplate kamate ne evidentiraju se u okviru ostalih pokazatelja novih poslova. |
50. |
Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, novi kreditni poslovi za nefinancijska društva (osim revolving kredita, prekoračenja po transakcijskim računima i dugovanja po kreditnim karticama), tj. pokazatelji od 37. do 54., 80., 82., 84. i 91.u Dodatku 2., obuhvaćaju sve kredite osim dugovanja po kreditnim karticama, revolving kredita i prekoračenja po transakcijskim računima poduzećima, bez obzira na njihov iznos, dok se pokazatelji od 62. do 79., 81., 83. i 85. odnose na osigurane kredite kako je utvrđeno u točki 64. Krediti nefinancijskim društvima u Dodatku 1. koji se odnose na stanja, imaju isto značenje kako je utvrđeno u Prilogu II. dijelu 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i obuhvaćaju revolving kredite, prekoračenja po transakcijskim računima i dugovanja po kreditnim karticama. |
51. |
Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, novi kreditni poslovi za kućanstva s osnove potrošačkih kredita, tj. pokazatelji od 13. do 15., 30. i 88. u Dodatku 2., utvrđuju se kao krediti, osim dugovanja po kreditnim karticama, revolving kredita i prekoračenja po transakcijskim računima, koji se odobravaju za osobne potrebe za kupnju robe i usluga, dok se pokazatelji od 55. do 57. odnose na osigurane kredite kako je utvrđeno u točki 64. Stambeni krediti kućanstvima u Dodatku 1. koji se odnose na stanja, imaju isto značenje kako je utvrđeno u Prilogu II. dijelu 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i obuhvaćaju revolving kredite, prekoračenja po transakcijskim računima i dugovanja po kreditnim karticama. |
52. |
Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, novi kreditni poslovi za kućanstva s osnove stambenih kredita, tj. pokazatelji od 16. do 19., 31. i 89.. u Dodatku 2., utvrđuju se kao krediti, osim dugovanja po kreditnim karticama (s naplatom kamate i bez naplate kamate), revolving kredita i prekoračenja po transakcijskim računima, koji se odobravaju za potrebe ulaganja u stambeni prostor, uključujući izgradnju, garažne prostore i uređenje stambenog prostora (renoviranje), dok se pokazatelji od 58. do 61. odnose na osigurane kredite kako je utvrđeno u točki 64. Stambeni krediti kućanstvima u Dodatku 1. koji se odnose na stanja, imaju isto značenje kako je utvrđeno u Prilogu II. dijelu 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i obuhvaćaju revolving kredite, prekoračenja po transakcijskim računima i dugovanja po kreditnim karticama. |
53. |
Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija novi kreditni poslovi za kućanstva za ostale potrebe, tj. pokazatelji od 20. do 22., 33. do 35. i 90. u Dodatku 2., utvrđuju se kao krediti koji nisu revolving krediti i prekoračenja po transakcijskim računima ili dugovanja po kreditnim karticama, koji se odobravaju za potrebe poslovanja, konsolidacije duga, obrazovanja itd. Ostali krediti kućanstvima u Dodatku I. koji se odnose na stanja, imaju isto značenje kako je utvrđeno u Prilogu II. dijelu 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i obuhvaćaju revolving kredite, prekoračenja po transakcijskim računima i dugovanja po kreditnim karticama. |
54. |
Za potrebe kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija na stanja potrošački krediti, stambeni krediti kućanstvima i ostali krediti kućanstvima za ostale potrebe zajedno obuhvaćaju sve kredite koje kućanstvima odobravaju rezidentne kreditne i druge institucije, uključujući revolving kredite, prekoračenja po transakcijskim računima i dugovanja po kreditnim karticama. |
55. |
Za potrebe kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija na nove poslove krediti po kreditnim karticama s naplatom kamate, revolving krediti i prekoračenja po transakcijskim računima, potrošački krediti kućanstvima, stambeni krediti kućanstvima i krediti za ostale potrebe obuhvaćaju sve kredite koje kućanstvima odobravaju rezidentne kreditne i druge institucije, osim kredita po kreditnim karticama bez naplate kamate. Krediti po kreditnim karticama bez naplate kamate ne evidentiraju se odvojeno u statistici kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija na nove poslove, već se uključuju kao dio odgovarajućih stavki stanja. |
XV. Raščlamba prema kategoriji iznosa
56. |
Za ostale kredite nefinancijskim društvima, tj. pokazatelje od 37. do 54. i od 62. do 85. u Dodatku 2., razlikuju se tri kategorije iznosa: (a) „do i uključujući 0,25 milijuna EUR”; (b) „više od 0,25 milijuna EUR do i uključujući 1 milijun EUR”; i (c) „više od 1 milijun EUR”. Iznos se odnosi na jednu kreditnu transakciju koja se smatra novim poslom, a ne na sve poslove između nefinancijskog društva i izvještajne jedinice. |
XVI. Raščlamba prema izvornom i preostalom dospijeću, otkaznom roku i razdoblju promjene kamatne stope ili početnom fiksiranju kamatne stope
57. |
Ovisno o vrsti instrumenta i o tome odnosi li se kamatna stopa monetarnih financijskih institucija na stanja ili na nove poslove, u statistici se prikazuje raščlamba prema izvornom dospijeću i preostalom dospijeću, otkaznom roku i razdoblju promjene kamatne stope i/ili početnom razdoblju fiksiranja kamatne stope. Te se raščlambe odnose na razdoblja ili raspone, na primjer kamatna stopa na depozit s ugovorenim rokom dospijeća do dvije godine odnosi se na prosječnu kamatnu stopu na sve depozite s ugovorenim izvornim rokom dospijeća od dva dana do najviše dvije godine, ponderirano s obzirom na iznos depozita. |
58. |
Raščlamba prema izvornom i preostalom dospijeću kao i prema otkaznim rokovima i razdoblju promjene kamatne stope, u skladu je s definicijama u dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Raščlamba prema izvornom dospijeću primjenjuje se na sve kategorije depozita, osim na repo ugovore, koje se odnose na stanja te na sve kategorije kredita koje se odnose na stanja kako su utvrđene u Dodatku 1. Raščlamba prema izvornom dospijeću zajedno s preostalim dospijećem i sljedećom promjenom kamatne stope primjenjuje se na pokazatelje od 15. do 26. kako su utvrđeni u Dodatku 1. Raščlamba prema izvornom dospijeću primjenjuje se na nove poslove u vezi s depozitima s ugovorenim rokom dospijeća, a raščlamba prema otkaznom roku primjenjuje se na nove poslove u vezi s iskupivim depozitima s otkaznim rokom kako su utvrđeni u Dodatku 2. Posebni podaci za kredite nefinancijskim društvima s početnim razdobljem fiksiranja kamatne stope do godine dana u kombinaciji s izvornim rokom dospijeća duljim od godine dana dostavljaju se za svaki razred iznosa kredita kako je naveden u točki 56. te kako je utvrđeno u Dodatku 2. |
59. |
Kamatne stope na kredite za nove poslove, osim za pokazatelje 88. do 91. u vezi ponovnih sporazuma o uvjetima kreditiranja u Dodatku 2., dijele se prema početnom razdoblju fiksiranja kamatne stope iz ugovora. Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija početno se razdoblje fiksiranja utvrđuje kao unaprijed određeno razdoblje na početku ugovora tijekom kojeg se vrijednost kamatne stope neće promijeniti. Početno razdoblje fiksiranja može biti kraće od izvornog dospijeća ili jednako izvornom dospijeću kredita. Vrijednost kamatne stope smatra se nepromjenjivom ako je ona utvrđena kao točna razina, na primjer 10 %, ili kao razlika u odnosu na referentnu kamatnu stopu u fiksnoj vremenskoj točki, na primjer šestomjesečni Euribor uvećan za dva postotna boda na unaprijed određeni dan i vrijeme. Ako na početku ugovora za određeno razdoblje kućanstvo ili nefinancijsko društvo i izvještajna jedinica ugovore postupak izračuna kamatne stope na kredit, na primjer šestomjesečni Euribor uvećan za dva postotna boda za razdoblje od tri godine, ne smatra se da je razdoblje početnog fiksiranja kamatne tri godine, nego šest mjeseci, jer se vrijednost kamatne stope može mijenjati svakih šest mjeseci tijekom te tri godine. Statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija na nove kreditne poslove odražava samo kamatnu stopu koja se ugovara za početno razdoblje fiksiranja na početku ugovora ili nakon ponovnog sporazuma o uvjetima kreditiranja. Ako se nakon tog početnog razdoblja fiksiranja kamatna stopa automatski promijeni u promjenjivu kamatnu stopu, to se ne odražava na kamatne stope monetarnih financijskih institucija na nove poslove, nego samo na kamatne stope na stanja. |
60. |
Sljedeća razdoblja početnog fiksiranja kamatne stope razlikuju se kod kredita kućanstvima:
|
61. |
Sljedeća razdoblja početnog fiksiranja kamatne stope razlikuju se kod kredita nefinancijskim društvima do 0,25 milijuna EUR, više od 0,25 milijuna EUR do 1 milijun EUR i više od 1 milijun EUR:
|
62. |
Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija „promjenjiva kamatna stopa” utvrđuje se kao kamatna stopa koja podliježe redovitoj promjeni kamate (tj. svakodnevno) ili ovisno o odluci monetarnih financijskih institucija osim središnjih banaka i novčanih fondova. |
XVII. Raščlamba prema kreditima osiguranima kolateralom i/ili jamstvom
63. |
Krediti kućanstvima i nefinancijskim društvima osigurani kolateralom i/ili jamstvom dodatno se odvojeno evidentiraju za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija za sve kategorije novih poslova, osim dugovanja po kreditnim karticama, revolving kredita i prekoračenja po transakcijskim računima, te kredita za ostale potrebe. Nadalje, ne zahtijeva se nikakva raščlamba prema kolateralu/jamstvu za pokazatelje koji se odnose na nove opsege poslova ponovnih sporazume o uvjetima kreditiranja. |
64. |
Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija raščlamba kredita prema kolateralu i/ili jamstvu obuhvaća ukupni iznos novih kreditnih poslova koji se kolateraliziraju pomoću tehnike „materijalne kreditne zaštite”, kako je utvrđena u članku 4. stavku 1. točki 58. i člancima 197. do 200. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (6) i/ili su osigurani tehnikom „nematerijalne kreditne zaštite”, kako je određena u članku 4. stavku 1. točki 59 i člancima 201., 202. i 203. Uredbe (EU) br. 575/2013 tako da je vrijednost kolaterala i/ili jamstva veća ili jednaka ukupnom iznosu kredita. Ako monetarna financijska institucija, osim središnje banke i novčanog fonda primjenjuje sustav koji je drugačiji od „standardiziranog pristupa”, kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 575/2013 za potrebe nadzora, ona može također primjenjivati jednaki pristup za dostavljanje podataka o kreditima koji su obuhvaćeni ovom raščlambom. |
DIO 5.
Izvještajne obveze
65. |
Kako bi se dobili agregati koji se odnose na sve države članice sudionice, za svaku se kategoriju instrumenata u Dodacima 1. i 2. primjenjuju tri razine agregiranja. |
XVIII. Statistički podaci na razini izvještajnih jedinica
66. |
Prvu razinu agregiranja obavljaju izvještajne jedinice kako je utvrđeno u točkama od 67. do 72. Međutim, nacionalne središnje banke od izvještajnih jedinica također mogu tražiti dostavu podataka na razini pojedinačnih depozita i kredita. Podaci se dostavljaju NSB-u države članice europodručja čiji je izvještajna jedinica rezident. |
67. |
Ako se kamatne stope na stanja, tj. pokazatelji od 1. do 26. u Dodatku 1., obračunavaju kao prikaz opažanja na kraju mjeseca, izvještajne jedinice za svaku kategoriju instrumenata dostavljaju ponderiranu prosječnu kamatnu stopu koja se odnosi na posljednji dan u mjesecu. |
68. |
Ako se kamatne stope na stanja, tj. pokazatelji od 1. do 26. u Dodatku 1., obračunavaju kao implicitne kamatne stope koje se odnose na mjesečni prosjek, izvještajne jedinice za svaku kategoriju instrumenata dostavljaju podatke o obvezama ili potraživanjima na temelju obračunatih kamata tijekom mjeseca te prosječnom stanju depozita i kredita tijekom istog mjeseca. |
69. |
Ako se kamatne stope na prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, kredite po kreditnim karticama s naplatom kamate, revolving kredite i prekoračenja po transakcijskim računima, tj. pokazatelji 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. i 36. u Dodatku 2., obračunavaju kao prikaz opažanja na kraju mjeseca, izvještajne jedinice za svaku kategoriju instrumenata dostavljaju ponderiranu prosječnu kamatnu stopu koja se odnosi na posljednji dan u mjesecu. |
70. |
Ako se kamatne stope na prekonoćne depozite, iskupive depozite s otkaznim rokom, kredite po kreditnim karticama s naplatom kamate, revolving kredite i prekoračenja po transakcijskim računima, tj. pokazatelje 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. i 36. u Dodatku 2., obračunavaju kao implicitne kamatne stope koje se odnose na mjesečni prosjek, izvještajne jedinice za svaku kategoriju instrumenata dostavljaju podatke o obvezama ili potraživanjima na temelju obračunatih kamata tijekom mjeseca te prosječnom stanju depozita i kredita tijekom istog mjeseca. |
71. |
Za svaku kategoriju instrumenata u vezi s novim poslovima, tj. pokazatelje od 2. do 4., od 8. do 11., od 13. do 22., od 30. do 31., od 33. do 35. i od 37. do 85. u Dodatku 2., izvještajne jedinice dostavljaju ponderiranu prosječnu kamatnu stopu. Osim toga, izvještajne jedinice za pokazatelje od 2. do 4., od 8. do 11., od 13. do 22., od 33. do 35. i od 37. do 85. u Dodatku 2. dostavljaju podatke o iznosu novih poslova obavljenih za svaku kategoriju instrumenata tijekom tog mjeseca. Za pokazatelje koje se odnose na ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja kućanstava i nefinancijskih društava (pokazatelji 88. do 91. u Dodatku 2), zahtijevaju se samo podaci o novom opsegu poslova. |
72. |
Kreditne institucije i druge institucije kojima NSB dopusti da statistiku kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija dostavljaju zajedno kao skupina smatraju se jednom izvještajnom jedinicom te dostavljaju podatke utvrđene u točkama od 67. do 71. koji se odnose na skupinu kao cjelinu. Osim toga, ove izvještajne jedinice svake godine za svaku kategoriju instrumenata dostavljaju broj izvještajnih institucija unutar skupine te varijancu kamatnih stopa u tim institucijama. Broj izvještajnih institucija u skupini i varijanca odnose se na listopad te se šalju s podacima za listopad. |
XIX. Nacionalne ponderirane prosječne kamatne stope i agregirani rezultati država članica europodručja
73. |
Drugu razinu agregiranja obavljaju nacionalne središnje banke. One agregiraju kamatne stope i s njima povezane iznose koji se odnose na poslove za sve nacionalne izvještajne jedinice u nacionalnu ponderiranu prosječnu kamatnu stopu za svaku kategoriju instrumenata. Podaci se dostavljaju Europskoj središnjoj banci (ESB). Posljednju razinu agregiranja kategorija instrumenata po državama članicama europodručja za sve države članice europodručja obavlja ESB. |
(1) SL L 133, 22.5.2008., str. 66.
(2) Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja za potrošačke kredite i stambene kredite kućanstvima prema neprofitnim institucijama koje služe kućanstvima.
(3) . SL L 341, 27.12.2007., str. 1.
(4) S.14 i S.15 zajedno, kao što je utvrđeno ESA-om 2010 prema Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.)
(5) S.11. kao što je utvrđen u ESA 2010.
(6) SL L 176, 27.6.2013., str. 1.
Dodatak 1.
Kategorije instrumenata za kamatne stope na stanja
AAR ili NDER dostavljaju se na mjesečnoj razini za svaku pojedinu kategoriju instrumenata u tablici 1.
Tablica 1.
|
Sektor |
Vrsta instrumenta |
Izvorno dospijeće |
Preostalo dospijeće |
Promjena kamatne stope |
Pokazatelj stanja |
Izvještajna obveza |
Depoziti u EUR |
Kućanstva |
S ugovorenim rokom dospijeća |
Do 2 godine |
|
|
1 |
AAR |
Dulje 2 godina |
|
|
2 |
AAR |
|||
Nefinancijska društva |
S ugovorenim rokom dospijeća |
Do 2 godine |
|
|
3 |
AAR |
|
Dulje 2 godina |
|
|
4 |
AAR |
|||
Repo ugovori |
|
|
5 |
AAR |
|||
Krediti u EUR |
Kućanstva |
Stambeni krediti |
Do 1 godine |
|
|
6 |
AAR |
Dulje od 1 i do 5 godina |
|
|
7 |
AAR |
|||
Dulje 5 godina |
|
|
8 |
AAR |
|||
Potrošački krediti i krediti za ostale potrebe |
Do 1 godine |
|
|
9 |
AAR |
||
Dulje od 1 i do 5 godina |
|
|
10 |
AAR |
|||
Dulje 5 godina |
|
|
11 |
AAR |
|||
Ukupno |
Dulje od 1 godine |
|
|
15 |
AAR |
||
Do 1 godine |
|
16 |
AAR |
||||
Dulje od 1 godine |
U sljedećih 12 mjeseci |
17 |
AAR |
||||
Dulje 2 godine |
|
|
18 |
AAR |
|||
Do 2 godine |
|
19 |
AAR |
||||
Dulje od 2 godine |
U sljedećih 24 mjeseci |
20 |
AAR |
||||
Nefinancijska društava |
Do 1 godine |
|
|
12 |
AAR |
||
Dulje od 1 i do 5 godina |
|
|
13 |
AAR |
|||
Dulje od 5 godina |
|
|
14 |
|
|||
Dulje od 1 godine |
|
|
21 |
AAR |
|||
do 1 godine |
|
22 |
AAR |
||||
dulje od 1 godine |
u sljedećih 12 mjeseci |
23 |
AAR |
||||
Dulje od 2 godine |
|
|
24 |
AAR |
|||
do 2 godine |
|
25 |
AAR |
||||
dulje od 2 godine |
u sljedeća 24 mjeseca |
26 |
AAR |
Dodatak 2.
AAR ili NDER dostavljaju se na mjesečnoj razini za kategorije instrumenata u tablicama 2., 3. i 4. Dostavljanje AAR-a popraćeno je odgovarajućim iznosom posla ako je naveden u tablicama riječju „iznos”. Za kategorije koje se odnose na ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja u tablici 6., zahtijevaju se samo podaci o novom opsegu poslova.
Kategorije obuhvaćene tablicama 2. (osim pokazatelja od 33. do 35.), 3., 5. i 6. međusobno su isključive u okviru svake tablice. Stoga se kredit koji se uzima u obzir u okviru svih pokazatelja u tablici 2. (osim pokazatelja od 33. do 35.) i/ili u tablici 3. i/ili 5 i/ili tablici 6. ne uzima u obzir iznova s obzirom na bilo koji drugi pokazatelj u istoj tablici, osim za kredite u smislu pokazatelja od 33. do 35., koji se također trebaju obuhvatiti pokazateljima od 20. do 22.
Svi krediti koji se obuhvaćaju bilo kojom kategorijom u tablici 3. moraju se također navesti i pod odgovarajućim kategorijama u tablicama 2. Pokazatelji iz tablice 4. obuhvaćeni su potpokazateljima iz tablica 2. te ako su osigurani također i tablicom 3.; stoga se svaki kredit koji je obuhvaćen u okviru tablice 4. mora također prema potrebi navesti i u tablicama 2. i 3. Krediti koji se obuhvaćaju bilo kojom kategorijom u tablici 6. moraju se također navesti i pod odgovarajućom kategorijom u tablici 2., te prema potrebi, u tablicama 3. i 4.
Tablica 5. odnosi se samo na APRC. Krediti koji se evidentiraju u tablici 5. također se prema potrebi evidentiraju i u tablicama 2., 3., 4. i 6., uzimajući u obzir različite metodologije APRC-a iz točke 9.
Pojam novog posla obuhvaća cjelokupno stanje, tj. stanja u slučaju prekonoćnih depozita, iskupivih depozita s otkaznim rokom, revolving kredita, prekoračenja po transakcijskim računima i krediti po kreditnim karticama s naplatom kamate, tj. pokazatelje 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. i 36.
Tablica 2.
|
Sektor |
Vrsta instrumenta |
Izvorno dospijeće, otkazni rok, početno razdoblje fiksiranja kamatne stope |
Pokazatelj novog posla |
Izvještajna obveza |
Depoziti u EUR |
Kućanstva |
Prekonoćni |
1 |
AAR |
|
S ugovorenim rokom dospijeća |
Dospijeće do 1 godine |
2 |
AAR, iznos |
||
Dospijeće od 1 do 2 godine |
3 |
AAR, iznos |
|||
Dospijeće dulje od 2 godine |
4 |
AAR, iznos |
|||
Iskupivi depoziti s otkaznim rokom (1) |
Otkazni rok do 3 mjeseca |
5 |
AAR |
||
Otkazni rok dulji od 3 mjeseca |
6 |
AAR |
|||
Nefinancijska društva |
Prekonoćni |
7 |
AAR |
||
S ugovorenim rokom dospijeća |
Dospijeće do 1 godine |
8 |
AAR, iznos |
||
Dospijeće od 1 do 2 godine |
9 |
AAR, iznos |
|||
Dospijeće dulje od 2 godine |
10 |
AAR, iznos |
|||
Repo ugovori |
11 |
AAR, iznos |
|||
Krediti u EUR |
Kućanstva |
Revolving krediti i prekoračenja po transakcijskim računima |
12 |
AAR |
|
Krediti po kreditnim karticama s naplatom kamate |
32 |
AAR |
|||
Potrošački krediti |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine |
13 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 5 godina |
14 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 5 godina |
15 |
AAR, iznos |
|||
Stambeni krediti |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine |
16 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 5 godina |
17 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 5 do 10 godina |
18 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 10 godina |
19 |
AAR, iznos |
|||
Za ostale potrebe |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine |
20 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 5 godina |
21 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 5 godina |
22 |
AAR, iznos |
|||
Za ostale potrebe, u tome: Trgovci pojedinci |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine |
33 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 5 godina |
34 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 5 godina |
35 |
AAR, iznos |
|||
Krediti u EUR |
Nefinancijska društava |
Revolving krediti i prekoračenja po transakcijskim računima |
23 |
AAR |
|
Krediti po kreditnim karticama s naplatom kamate |
36 |
AAR |
|||
Krediti do iznosa od 0,25 milijuna EUR |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 3 mjeseca |
37 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 mjeseca do 1 godine |
38 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 3 godine |
39 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 do 5 godina |
40 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 5 do 10 godina |
41 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 10 godina |
42 |
AAR, iznos |
|||
Krediti veći od 0,25 milijuna EUR i do 1 milijun EUR |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 3 mjeseca |
43 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 mjeseca do 1 godine |
44 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 3 godina |
45 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 do 5 godina |
46 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 5 do 10 godina |
47 |
-{}-AAR, amount |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 10 godina |
48 |
AAR, iznos |
|||
Krediti veći od 1 milijun EUR |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 3 mjeseca |
49 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 mjeseca do 1 godine |
50 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 3 godina |
51 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 do 5 godina |
52 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 5 do 10 godina |
53 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 10 godina |
54 |
AAR, iznos |
Tablica 3.
Novi kreditni poslovi s kolateralom i/ili jamstvima
|
Sektor |
Vrsta instrumenta |
Početno razdoblje fiksiranja kamatne stope |
Pokazatelj novog posla |
Izvještajna obveza |
Krediti u EUR |
Kućanstva |
Potrošački krediti |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine |
55 |
AAR, iznos |
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 5 godina |
56 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 5 godina |
57 |
AAR, iznos |
|||
Stambeni krediti |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine |
58 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 5 godina |
59 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 5 do 10 godina |
60 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 10 godina |
61 |
AAR, iznos |
|||
Krediti u EUR |
Nefinancijska društava |
Krediti do iznosa od 0,25 milijuna EUR |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 3 mjeseca |
62 |
AAR, iznos |
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 mjeseca do 1 godine |
63 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 3 godina |
64 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 do 5 godina |
65 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 5 do 10 godina |
66 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 10 godina |
67 |
AAR, iznos |
|||
Krediti veći od 0,25 milijuna EUR i do 1 milijun EUR |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 3 mjeseca |
68 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 mjeseca do 1 godine |
69 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 3 godina |
70 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 do 5 godina |
71 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 5 do 10 godina |
72 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 10 godina |
73 |
AAR, iznos |
|||
Krediti veći od 1 milijun EUR |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 3 mjeseca |
74 |
AAR, iznos |
||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 mjeseca do 1 godine |
75 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 1 do 3 godina |
76 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 3 do 5 godina |
77 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope od 5 do 10 godina |
78 |
AAR, iznos |
|||
Razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope dulje od 10 godina |
79 |
AAR, iznos |
Tablica 4.
Novi kreditni poslovi za nefinancijska društva s razdobljem početnog fiksiranja kamatne stope kraćim od 1 godine i izvornim dospijećem duljim od 1 godine
|
Sektor |
Vrsta instrumenta |
Svi krediti/krediti s kolateralom/jamstvom prema izvornom dospijeću |
Pokazatelj novog posla |
Izvještajna obveza |
Krediti u EUR |
Nefinancijska društava |
Krediti do iznosa od 0,25 milijuna EUR |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine, s izvornim dospijećem duljim od 1 godine |
80 |
AAR, iznos |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine, s izvornim dospijećem duljim od 1 godine, samo za kredite s kolateralom/jamstvom |
81 |
AAR, iznos |
|||
Krediti veći od 0,25 milijuna EUR i do 1 milijun EUR |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine, s izvornim dospijećem duljim od 1 godine |
82 |
AAR, iznos |
||
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine, s izvornim dospijećem duljim od 1 godine, samo za kredite s kolateralom/jamstvom |
83 |
AAR, iznos |
|||
Krediti veći od 1 milijun EUR |
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine, s izvornim dospijećem duljim od 1 godine |
84 |
AAR, iznos |
||
Promjenjiva kamatna stopa i razdoblje početnog fiksiranja kamatne stope do 1 godine, s izvornim dospijećem duljim od 1 godine, samo za kredite s kolateralom/jamstvom |
85 |
AAR, iznos |
Tablica 5.
Novi kreditni poslovi za kućanstva
|
Sektor |
Vrsta instrumenta |
Svi krediti |
Pokazatelj novog posla |
Izvještajna obveza |
Krediti u EUR |
Kućanstva |
Potrošački krediti |
APRC |
30 |
APRC |
Stambeni krediti |
APRC |
31 |
APRC |
Tablica 6.
Ponovni sporazumi o uvjetima kreditiranja novih poslova
|
Sektor |
Vrsta instrumenta |
Izvorno dospijeće, otkazni rok, početno razdoblje fiksiranja kamatne stope |
Pokazatelj novog posla |
Izvještajna obveza |
Krediti u EUR |
Kućanstva |
Potrošački krediti |
ukupno |
88 |
Iznos |
Stambeni krediti |
ukupno |
89 |
Iznos |
||
Za ostale potrebe |
ukupno |
90 |
Iznos |
||
Nefinancijska društava |
ukupno |
91 |
Iznos |
(1) U ovoj se kategoriji instrumenata podaci za kućanstva i nefinancijska društva spajaju i pripisuju sektoru kućanstava.
PRILOG II.
Izvještajne jedinice moraju ispunjavati sljedeće minimalne standarde kako bi udovoljile statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke (ESB).
1. |
Minimalni standardi za prijenos:
|
2. |
Minimalni standardi za točnost:
|
3. |
Minimalni standardi za konceptualnu usklađenost:
|
4. |
Minimalni standardi za revizije: Politika i postupci za revizije koje odrede ESB i odgovarajući NSB moraju se poštovati. Revizijama koje odstupaju od redovitih revizija moraju se priložiti napomene za pojašnjenje. |
PRILOG III.
UKINUTA ODLUKA S POPISOM NAKNADNIH IZMJENA
(navedene u članku 7.)
Uredba (EZ) br. 63/2002 (ESB/2001/18)
(SL L 10, 12.1.2002., str. 24.)
Izmijenjena:
|
Uredbom (EZ) br. 2181/2004 (ESB/2004/21) |
|
Uredbom (EZ) br. 290/2009 (ESB/2009/7) |
|
Uredbom (EZ) br. 674/2010 (ESB/2010/7) |
PRILOG IV.
KORELACIJSKA TABLICA
Uredba (EZ) br. 63/2002 (ESB/2001/18) |
Ova Uredba |
Članak 1. |
Članak 1. |
Članak 2. stavak 1. |
Članak 2. stavak 1. |
|
Članak 2. stavak 2. |
|
Članak 2. stavak 3. |
|
Članak 2. stavak 4. |
Članak 2. stavak 2. |
Članak 2. stavak 5. |
Članak 2. stavak 3. |
Članak 2. stavak 6. |
Članak 3. |
Članak 3. |
|
Članak 4. |
Članak 4. |
Članak 5. |
Članak 5. |
Članak 6. |
Članak 6. |
Članak 7. |
|
Članak 8. |
Članak 7. |
Članak 9. |
Prilog I (1) |
|
Prilog II. |
Prilog I. |
Prilog III. |
Prilog II. |
|
Prilog III. |
Prilog IV. |
|
(1) Bit će uključeno u Smjernicu ESB-a kojom se preinačuje Smjernica ESB/2007/9.
7.11.2013 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 297/73 |
UREDBA (EU) br. 1073/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 18. listopada 2013.
o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (preinačeno)
(ESB/2013/38)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
budući da:
(1) |
S obzirom da se Uredba (EZ) br. 958/2007 Europske središnje banke od 27. srpnja 2007. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2007/8) (2) mora u bitnome izmijeniti, naročito u smislu Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (3), potrebno ju je preinačiti radi jasnoće. |
(2) |
Uredba (EZ) br. 2533/98 određuje u članku 2. stavku 1. da, kako bi ispunila svoje statističke izvještajne zahtjeve, Europska središnja banka (ESB), uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (NSB), ima pravo prikupljati statističke podatke u okviru referentne izvještajne populacije i u okviru potrebnom za izvršavanje zadaća Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). U članku 2. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 2533/98 određeno je da investicijski fondovi (IF) čine dio referentne izvještajne populacije za potrebe ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a, među ostalim, u području novčane i bankovne statistike. Nadalje, prema članku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98, ESB je dužan odrediti stvarnu izvještajnu populaciju u okviru referentne izvještajne populacije i ima pravo u potpunosti ili djelomično izuzeti određene grupe izvještajnih jedinica iz svojih statističkih izvještajnih zahtjeva. |
(3) |
Radi ispunjavanja svojih zadaća i praćenja financijskih aktivnosti osim onih koje poduzimaju monetarne financijske institucije (MFI), ESSB zahtijeva visokokvalitetne statističke podatke o poslovanju investicijskih fondova. Glavna namjena tih podataka jest pružiti ESB-u sveobuhvatan statistički prikaz sektora investicijskih fondova u državama članicama čija je valuta euro (dalje u tekstu: „države članice europodručja”) koje se smatraju jedinstvenim gospodarskim područjem. |
(4) |
Kako bi se smanjio teret izvješćivanja, nacionalnim središnjim bankama dopušteno je prikupljati potrebne podatke o investicijskim fondovima iz stvarne izvještajne populacije u kontekstu šireg okvira statističkog izvješćivanja za druge statističke potrebe, pod uvjetom da to ne dovodi u pitanje ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a. Kako bi se potakla transparentnost, u tim je slučajevima primjereno obavijestiti izvještajne jedinice da se podaci prikupljaju za ispunjavanje drugih statističkih potreba. |
(5) |
Raspolaganje podacima o financijskim transakcijama olakšava detaljniju analizu za potrebe monetarne politike i u ostale svrhe. Podaci o financijskim transakcijama, kao i podaci o stanjima, također se rabe za sastavljanje ostalih statistika, posebno financijskih računa europodručja. |
(6) |
Iako uredbe koje ESB donosi na temelju članka 34. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”) ne daju nikakva prava odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu: „države članice izvan europodručja”), članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17. Uredbe (EZ) br. 2533/98 odnosi se na činjenicu da članak 5. Statuta ESSB-a zajedno s člankom 4.stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja, |
(7) |
Iako je ova Uredba namijenjena ponajprije investicijskim fondovima, potpune podatke o imateljima dionica koje glase na donositelja koje izdaju investicijski fondovi možda nije moguće dobiti izravno od investicijskih fondova, stoga je neophodno uključiti ostale subjekte u stvarnu izvještajnu populaciju. |
(8) |
Primjenjuje se standard zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka, kako je utvrđen u članku 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98. |
(9) |
Članak 7. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da je ESB ovlašten izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene uredbama ili odlukama ESB-a, |
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove uredbe:
1. |
„investicijski fond (IF)” znači subjekt za zajednička ulaganja koji:
U definiciju je uključeno sljedeće:
U definiciju nije uključeno sljedeće:
Za potrebe definicije IF-a pojam „javni” podrazumijeva male, profesionalne i institucionalne ulagače; |
2. |
„izvještajna jedinica” ima isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
3. |
„rezident” ima isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98. Za potrebe ove Uredbe, ako pravnom subjektu nedostaje fizički element, njegova rezidentnost određuje se gospodarskim područjem po čijem je pravu subjekt osnovan. Ako subjekt nije osnovan, kao kriterij upotrebljava se pravna pripadnost, to jest država čiji pravni sustav uređuje osnivanje i postojanje subjekta; |
4. |
„monetarna financijska institucija (MFI)” ima isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33); |
5. |
„DFP” znači druge financijske posrednike osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova, kako je utvrđeno u ESA 2010 (podsektor S.125); |
6. |
„dionice/udjeli investicijskih fondova na ime” znači dionice/udjele investicijskih fondova o kojima se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom vodi evidencija za identifikaciju imatelja dionica/udjela, uključujući podatke o rezidentnosti i sektoru imatelja; |
7. |
„dionice/udjeli u investicijskim fondovima koji glase na donositelja” znači dionice/udjeli u investicijskim fondovima u vezi s kojima se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ne vodi evidencija o identitetu imatelja ili u vezi s kojima se vodi evidencija koja ne uključuje informacije o rezidentnosti i sektoru imatelja; |
8. |
„odgovarajući NSB” znači NSB države članice europodručja u kojoj je investicijski fond rezident; |
9. |
„za svaki vrijednosni papir posebno” znači podatke raščlanjene na pojedinačne vrijednosne papire. |
Članak 2.
Stvarna izvještajna populacija
1. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od investicijskih fondova koji su rezidenti područja država članica europodručja. Sam IF ili, u slučaju IF-a koji nema pravnu osobnost prema nacionalnom pravu, osobe koje imaju zakonsko pravo zastupati ga, odgovorni su za dostavljanje statističkih podataka koji su potrebni u skladu s ovom Uredbom.
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., za potrebe prikupljanja podataka o imateljima dionica koje glase na donositelja koje izdaju investicijski fondovi u skladu sa Prilogom I. dijelom 2. točkom 3., stvarna izvještajna populacija uključuje monetarne financijske institucije i druge financijske posrednike. Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanje navedenim subjektima pod uvjetom da se potrebni statistički podaci prikupljaju iz drugih dostupnih izvora u skladu s Prilogom I. dijelom 2. točkom 3. Nacionalne središnje banke pravodobno provjeravaju je li taj uvjet ispunjen kako bi prema potrebi mogle odobriti ili opozvati svako odstupanje s učinkom od početka svake godine, u dogovoru s ESB-om. Za potrebe ove Uredbe nacionalne središnje banke mogu utvrditi i održavati popis izvještajnih ostalih financijskih posrednika, u skladu s načelima utvrđenima u Prilogu I. dijelu 2. točki 3.
Članak 3.
Popis investicijskih fondova za statističke potrebe
1. Izvršni odbor utvrđuje i održava za statističke potrebe popis investicijskih fondova koji čine referentnu izvještajnu populaciju, uključujući, gdje je primjenjivo, njihove podfondove, u smislu članka 4. stavka 2. Navedeni se popis može temeljiti na postojećem popisu investicijskih fondova koji podliježu nadzoru od strane nacionalnih tijela, ako takvi popisi postoje, i biti dopunjen ostalim investicijskim fondovima koji se mogu odrediti u smislu definicije investicijskih fondova iz članka 1.
2. Nacionalne središnje banke i ESB će taj popis i njegove ažurirane verzije učiniti dostupnima u prikladnom obliku, uključujući elektroničkim putem, preko interneta ili, na zahtjev dotičnih izvještajnih jedinica, u papirnatom obliku.
3. Ako je posljednja dostupna elektronička verzija popisa iz stavka 2. netočna, ESB neće izreći sankcije bilo kojem subjektu koji nije ispravno ispunio statističke izvještajne zahtjeve pod uvjetom da se u dobroj namjeri rukovodio netočnim popisom.
Članak 4.
Pojedinačno izvješćivanje za svaki fond
1. Stvarna izvještajna populacija dostavlja podatke o svojoj imovini i obvezama pojedinačno za svaki fond.
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., ako IF izvrši segregaciju svoje imovine u različite podfondove na takav način da dionice/udjeli koji se odnose na svaki pojedini podfond imaju neovisnu podlogu u različitoj imovini, svaki podfond smatrat će se pojedinačnim IF-om.
3. Odstupajući od stavaka 1. i 2., ovisno o prethodnom odobrenju i u skladu s uputama odgovarajućeg NSB-a, investicijski fondovi mogu iskazati svoju imovinu i obveze kao grupa, pod uvjetom da to daje rezultate koji su slični onima koji se dobivaju pojedinačnim izvješćivanjem za svaki fond.
Članak 5.
Tromjesečni i mjesečni statistički izvještajni zahtjevi
1. Izvještajne jedinice u skladu s prilozima I. i II. dostavljaju:
(a) |
tromjesečno, podatke o stanju imovine i obveza investicijskih fondova na kraju tromjesečja i tromjesečna vrijednosna usklađivanja ili transakcije, kada je to primjenjivo; i |
(b) |
mjesečno, podatke o stanju izdanih dionica/udjela investicijskih fondova na kraju mjeseca, odgovarajuća mjesečna vrijednosna usklađivanja ili transakcije, kada je to primjenjivo i posebne podatke o novim izdanjima i otkupima dionica/udjela investicijskih fondova tijekom izvještajnog mjeseca. |
2. Nacionalne središnje banke mogu odlučiti da, umjesto tromjesečno, podatke iz stavka 1. točke (a) prikupljaju mjesečno.
Članak 6.
Vrijednosna usklađivanja ili transakcije
1. Izvještajne jedinice izvještavaju o vrijednosnim usklađivanjima ili transakcijama u skladu s uputama odgovarajućeg NSB-a, vezano uz podatke koji se dostavljaju prema agregiranom pristupu iz Priloga I.
2. Kako je utvrđeno u Prilogu I., nacionalne središnje banke mogu izračunati približne vrijednosti transakcija vrijednosnim papirima na temelju podataka o pojedinačnim vrijednosnim papirima ili izravno prikupljati podatke o transakcijama na temelju podataka o pojedinačnim vrijednosnim papirima.
3. Dodatni zahtjevi i smjernice vezane uz sastavljanje vrijednosnih usklađivanja ili transakcija utvrđeni su u Prilogu III.
Članak 7.
Računovodstvena pravila
1. Računovodstvena pravila koja primjenjuju investicijski fondovi za potrebe izvješćivanja prema ovoj Uredbi utvrđena su mjerodavnim nacionalnim propisima kojim se provodi Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (5), ili u slučaju neprimjenjivosti navedene odredbe, pravila koja su utvrđena u svim drugim nacionalnim ili međunarodnim standardima koji se primjenjuju na investicijske fondove.
2. Ne dovodeći u pitanje računovodstvene prakse i postupke netiranja koji prevladavaju u državama članicama europodručja, sva financijska imovina i obveze iskazuju se u statističke svrhe na bruto osnovi.
Članak 8.
Odstupanja
1. Odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva utvrđenih u članku 5. mogu se odobriti investicijskim fondovima kako slijedi:
(a) |
nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja najmanjim investicijskim fondovima u smislu ukupne imovine, pod uvjetom da investicijski fondovi koji dostavljaju podatke za tromjesečnu agregiranu bilancu čine najmanje 95 % ukupne imovine investicijskih fondova svake države članice europodručja u smislu stanja; |
(b) |
u državama članicama europodručja u kojima je kombinirana ukupna imovina nacionalnih investicijskih fondova ne prelazi 1 % ukupne imovine investicijskih fondova europodručja, nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja najmanjim investicijskim fondovima u smislu ukupne imovine, pod uvjetom da investicijski fondovi koji dostavljaju podatke za tromjesečnu agregiranu bilancu čine najmanje 80 % ukupne imovine nacionalnih investicijskih fondova u smislu stanja; |
(c) |
investicijski fondovi na koje se primjenjuju odstupanja kako su utvrđena u točkama (a) i (b) podnose izvješća tromjesečno samo za podatke o stanju izdanih dionica/udjela investicijskih fondova na kraju tromjesečja te odgovarajuća tromjesečna vrijednosna usklađivanja ili transakcije, ako je to primjenjivo; |
(d) |
nacionalne središnje banke na godišnjoj razini pravodobno provjeravaju ispunjavanje uvjeta određenih u točkama (a) i (b) kako bi prema potrebi odobrile ili opozvale svako odstupanje s učinkom od početka svake godine. |
2. Odstupanja se mogu odobriti investicijskim fondovima koji podliježu nacionalnim računovodstvenim pravilima koja dopuštaju vrednovanje imovine investicijskih fondova rjeđe nego tromjesečno. O kategorijama investicijskih fondova kojima nacionalne središnje banke imaju pravo odobriti odstupanja odlučuje Upravno vijeće. Investicijski fondovi na koje se navedena odstupanja primjenjuju podliježu zahtjevima iz članka 5. onom dinamikom učestalosti koja je u skladu s njihovim računovodstvenim obvezama vezano uz vrijeme provođenja vrednovanja njihove imovine.
3. Investicijski fondovi mogu donijeti odluku o nekorištenju navedenih odstupanja i umjesto toga u potpunosti ispunjavati statističke izvještajne zahtjeve iz članka 5. Ako se pojedini IF odluči na korištenje te mogućnosti, on je obvezan dobiti odobrenje odgovarajućeg NSB-a prije bilo kakve izmjene u korištenju navedenih odstupanja.
Članak 9.
Pravodobnost
1. Nacionalne središnje banke odlučuju kada trebaju zaprimiti podatke od izvještajnih jedinica u skladu s člankom 5. radi ispunjavanja rokova propisanih stavkom 2.
2. Nacionalne središnje banke prenose ESB-u:
(a) |
podatke o agregiranim tromjesečnim stanjima i vrijednosnim usklađivanjima do kraja radnog vremena 28. radnog dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose, na temelju tromjesečnih podataka prikupljenih od izvještajnih jedinica; |
(b) |
podatke o agregiranim mjesečnim stanjima i vrijednosnim usklađivanjima do kraja radnog vremena 28. radnog dana od kraja mjeseca na koji se podaci odnose, na temelju mjesečnih podataka o izdanim dionicama/udjelima investicijskih fondova prikupljenih od izvještajnih jedinica ili na temelju stvarnih podataka u skladu s člankom 5. stavkom 2; |
(c) |
podatke o agregiranim mjesečnim novim izdanjima i otkupima dionica/udjela do kraja radnog vremena 28. radnog dana od kraja mjeseca na koji se podaci odnose, na temelju mjesečnih podataka prikupljenih od izvještajnih jedinica. |
Članak 10.
Minimalni standardi i nacionalni izvještajni mehanizmi
1. Izvještajne jedinice moraju ispuniti statističke izvještajne zahtjeve koji se na njih primjenjuju u skladu s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenim u Prilogu IV.
2. Nacionalne središnje banke utvrđuju i provode izvještajne mehanizme koje stvarna izvještajna populacija treba poštovati u skladu s nacionalnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi pružaju potrebne statističke podatke i dopuštaju točnu provjeru usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenima u Prilogu IV.
Članak 11.
Spajanja odnosno pripajanja, podjele i reorganizacije
U slučaju spajanja odnosno pripajanja, podjele ili reorganizacije koja bi mogla utjecati na ispunjavanje njezinih statističkih obveza, dotične izvještajne jedinice obavješćuju odgovarajući NSB o planiranim postupcima radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva propisanih ovom Uredbom onda kada namjera provedbe takvog postupka postane javna te pravodobno prije njegove provedbe.
Članak 12.
Provjera i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na obveznu provjeru i prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari to pravo. Nacionalne središnje banke ostvaruju to pravo osobito onda kad institucija uključena u stvarnu izvještajnu populaciju ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određene u Prilogu IV.
Članak 13.
Prvo izvješćivanje
Prvo izvješćivanje započinje s mjesečnim i tromjesečnim podacima za prosinac 2014.
Članak 14.
Stavljanje izvan snage
1. Uredba (EZ) br. 958/2007 (ESB 2007/8) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
2. Upućivanja na Uredbu koja se stavlja izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom utvrđenom u Prilogu V.
Članak 15.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. listopada 2013..
Upravno vijeće ESB-a
Predsjednik ESB-a
Mario DRAGHI
(1) SL L 318, 27.11.1998., str. 8.
(2) SL L 211, 11.8.2007., str. 8.
(3) SL L 174, 26.6.2013., str. 1.
(4) Vidjeti 1. str. ovog Službenog lista.
(5) SL L 372, 31.12.1986., str. 1.
PRILOG I.
STATISTIČKI IZVJEŠTAJNI ZAHTJEVI
DIO 1.
Opći statistički izvještajni zahtjevi
1. |
Stvarna izvještajna populacija mora dostaviti sljedeće statističke podatke:
Kao što je utvrđeno u tablici 2., uz podatke koji se odnose na polja koja se popunjavaju u kontekstu izvješćivanja na temelju podataka o pojedinačnim vrijednosnim papirima radi izvođenja agregiranih podataka o vrijednosnim papirima, odgovarajući NSB može također odlučiti prikupljati podatke o transakcijama na temelju podataka o pojedinačnim vrijednosnim papirima. Agregirani podaci iskazuju se u smislu stanja i u skladu s uputama odgovarajućeg NSB-a, bilo u smislu: (a) revalorizacija zbog promjene cijene i tečaja; ili (b) transakcija. Pod uvjetom dobivanja prethodnog odobrenja odgovarajućeg NSB-a, izvještajne jedinice koje pružaju potrebne tromjesečne podatke na temelju podataka o pojedinačnim vrijednosnim papirima mogu se odlučiti da iskazuju potrebne mjesečne podatke na agregiranoj osnovi, umjesto da pružaju podatke o pojedinačnim vrijednosnim papirima. |
2. |
Podaci koji se pružaju odgovarajućem NSB-u o pojedinačnim vrijednosnima papirima utvrđeni su u tablici 2. Agregirani tromjesečni statistički izvještajni zahtjevi za stanja navedeni su u tablici 1., a oni koji se odnose na revalorizacije zbog promjene cijene ili tečaja ili transakcije utvrđeni su u tablici 3. Agregirani mjesečni statistički izvještajni zahtjevi za stanja i revalorizacije zbog promjene cijene i tečaja ili transakcije, i nova izdanja i otkupi dionica/udjela investicijskih fondova utvrđeni su u tablici 4. |
3. |
Ako su ispunjeni uvjeti za zaštitu i korištenje povjerljivih statističkih podataka koje prikuplja ESSB sukladno članku 8., a posebno članku 5. Uredbe (EZ) br. 2533/98, NSB može izvesti potrebne podatke iz podataka prikupljenih na temelju Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (1), u mjeri u kojoj su ti podaci prikupljeni od strane nadležnih nacionalnih nadzornih tijela na temelju ove Direktive dostavljeni NSB-u u skladu s uvjetima koje su dogovorili ta dva tijela. |
DIO 2.
Rezidentnost i gospodarski sektor imatelja dionica/udjela investicijskih fondova
1. |
Izvještajne jedinice iskazuju tromjesečno podatke o rezidentnosti imatelja dionica/udjela investicijskih fondova koje izdaju investicijski fondovi država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu: „države članice europodručja”) u skladu s raščlambom na domaći/ostali rezidenti europodručja/ostatak svijeta. Protustranke domaćih i ostalih rezidenata europodručja dalje se raščlanjuju prema sektoru. |
2. |
Što se tiče dionica/udjela na ime, izvještajne jedinice iskazuju podatke o rezidentnosti i raščlambi po sektoru imatelja dionica/udjela koje izdaju investicijski fondovi. Ako se rezidentnost i sektor imatelja ne mogu utvrditi, odgovarajući podaci se iskazuju na temelju dostupnih informacija. |
3. |
Što se tiče dionica/udjela koji glase na donositelja, izvještajne jedinice iskazuju podatke o rezidentnosti i raščlambi po sektoru imatelja dionica/udjela IF-a u skladu s pristupom koji je odabrao odgovarajući NSB. Ovaj zahtjev je ograničen na jednu ili na kombinaciju sljedećih mogućnosti, koje se odabiru vodeći računa o organizaciji relevantnih tržišta i o nacionalnim propisima dotične države članice. NSB će periodički pratiti ovaj zahtjev.
|
4. |
Nacionalne središnje banke mogu također izvesti potrebne statističke podatke iz podataka prikupljenih na temelju Uredbe (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke od 17. listopada 2012. o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2012/24) (2), u mjeri u kojoj podaci udovoljavaju uvjetima pravodobnosti sukladno članku 9. ove Uredbe, te, općenitije, minimalnim zahtjevima utvrđenim u Prilogu IV. |
5. |
Ako su dionice/udjeli na ime ili dionice/udjeli koji glase na donositelja izdane prvi put ili ako tržišna kretanja zahtijevaju promjenu mogućnosti ili kombinaciju mogućnosti, nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja u trajanju od jedne godine vezano uz zahtjeve navedene u stavcima 2. i 3. |
DIO 3.
Izvještajne tablice
Tablica 2.
Potrebni podaci koji se prikupljaju na temelju podataka o pojedinačnim vrijednosnim papirima
Podaci u poljima iz niže prikazane tablice moraju se iskazivati za svaki vrijednosni papir iz kategorije „dužnički vrijednosni papiri”, vlasnički „udjeli”, „dionice/udjeli investicijskih fondova” u skladu sa sljedećim pravilima:
1. |
potrebno je iskazati podatke za polje 1; |
2. |
u slučaju da odgovarajući NSB ne prikuplja izravno podatke o transakcijama na temelju podataka o pojedinačnim vrijednosnim papirima, potrebno je iskazati podatke za dva od triju polja 2., 3. i 4. (npr. polja 2. i 3., polja 2. i 4. ili polja 3. i 4.); |
3. |
u slučaju da odgovarajući NSB izravno prikuplja podatke o transakcijama na temelju podataka o pojedinačnim vrijednosnim papirima, potrebno je iskazati i sljedeće podatke:
|
4. |
odgovarajući NSB može također tražiti od izvještajnih jedinica da iskazuju podatke za polje 8.; |
5. |
odgovarajući NSB se može odlučiti samo na prikupljanje podataka za polje 2. u slučajevima 2. i 3. (b). U tom slučaju, NSB mora provjeriti i obavijestiti o tome ESB, najmanje jednom godišnje, da to ne utječe na kvalitetu agregiranih podataka koje je iskazao NSB, kao ni na učestalost i opseg revizija.
|
PRILOG II.
DEFINICIJE
DIO 1.
Definicije kategorija instrumenata
1. |
U ovoj se tablici prikazuje detaljan standardni opis kategorija instrumenata koje nacionalne središnje banke prenose u nacionalne kategorije u skladu s ovom Uredbom. Ova tablica nije popis pojedinačnih financijskih instrumenata i opisi nisu konačni. Definicije upućuju na Europski sustav nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (dalje u tekstu „ESA 2010”) utvrđen Uredbom (EU) br. 549/2013. |
2. |
Za neke kategorije instrumenata potrebne su raščlambe po dospijeću. One upućuju na izvorni rok dospijeća, tj. dospijeće pri izdavanju, što se odnosi na fiksno razdoblje vijeka trajanja financijskog instrumenta prije kojega on ne može biti otkupljen, npr. dužnički vrijednosni papiri, ili prije isteka kojega ga je moguće otkupiti samo uz plaćanje određene kazne, npr. određene vrste depozita. |
3. |
Financijska se potraživanja mogu razlikovati po tome jesu li prenosiva ili ne. Potraživanje je prenosivo ako je vlasništvo potraživanja moguće prenijeti iz jedne jedinice u drugu isporukom ili indosamentom ili prijebojem u slučaju izvedenih financijskih instrumenata. Dok je sa svakim financijskim instrumentom moguće trgovati, prenosivim instrumentima se trguje na uređenoj burzi ili izvan burze, iako stvarno trgovanje nije nužan uvjet za prenosivost. Tablica A Definicije kategorija instrumenata imovine i obveza investicijskih fondova KATEGORIJE IMOVINE
KATEGORIJE OBVEZA
|
DIO 2.
Definicije atributa pojedinačnih vrijednosnih papira
Tablica B
Definicije atributa pojedinačnih vrijednosnih papira
Polje |
Opis |
Identifikacijska oznaka vrijednosnog papira |
Oznaka kojom se provodi jedinstvena identifikacija vrijednosnog papira. To može biti oznaka ISIN ili neka druga identifikacijska oznaka vrijednosnog papira, ovisno o uputama NSB-a. |
Broj jedinica ili ukupni nominalni iznos |
Broj jedinica vrijednosnih papira ili ukupni nominalni iznos u slučaju da se vrijednosnim papirom trguje u iznosima, a ne u jedinicama. |
Cijena |
Cijena po jedinici vrijednosnog papira ili postotak ukupnog nominalnog iznosa u slučaju da se vrijednosnim papirom trguje u iznosima, a ne u jedinicama. Cijena je obično tržišna cijena ili cijena koja je bliska tržišnoj cijeni. Nacionalne središnje banke mogu u okviru ove pozicije tražiti i obračunatu kamatu. |
Ukupan iznos |
Ukupan iznos vrijednosnog papira. U slučaju vrijednosnih papira kojima se trguje u jedinicama, ovaj iznos jednak je broju vrijednosnih papira pomnoženom s cijenom po jedinici. Ako se vrijednosnim papirima trguje u iznosima, a ne u jedinicama, ovaj iznos jednak je ukupnom nominalnom iznosu pomnoženom s cijenom izraženom kao postotak. Ukupan iznos u načelu je jednak tržišnoj vrijednosti ili je blizak tržišnoj vrijednosti. Nacionalne središnje banke mogu u okviru ove pozicije tražiti i obračunatu kamatu. |
Financijska transakcija |
Ukupan iznos kupnji umanjen za iznos prodaje (vrijednosni papiri na strani imovine) ili izdanja umanjena za otkupe (vrijednosni papiri na strani obveza) vrijednosnog papira koji se knjiži po transakcijskim vrijednostima. |
Kupljeni (imovina) ili izdani (obveze) vrijednosni papiri |
Ukupan iznos kupnji (vrijednosni papiri na strani imovine) ili izdanja (vrijednosni papiri na strani obveza) vrijednosnog papira koji se knjiži po transakcijskim vrijednostima. |
Prodani (imovina) ili otkupljeni (obveze) vrijednosni papiri |
Ukupan iznos prodaja (vrijednosni papiri na strani imovine) ili otkupa (vrijednosni papiri na strani obveza) vrijednosnog papira koji se knjiži po transakcijskim vrijednostima. |
Valuta knjiženja vrijednosnog papira |
Oznaka ISO ili ekvivalent valute koja se koristi za izražavanje cijene i/ili nepodmirenog iznosa vrijednosnog papira. |
DIO 3.
Definicije sektora
ESA 2010 određuje standard za klasifikaciju sektora. U ovoj se tablici daje detaljan standardni opis sektora koje nacionalne središnje banke prenose u nacionalne kategorije u skladu s ovom Uredbom. Protustranke koje se nalaze na državnom području država članica čija je valuta euro utvrđuju se prema njihovom sektoru u skladu s popisom koji vodi Europska središnja banka (ESB) za statističke potrebe i smjernicama za statističku klasifikaciju protustranki navedenih u „Priručniku za statistiku monetarnih financijskih institucija i sektor statistike tržišta: Smjernice za statističku klasifikaciju klijenata”(„Monetary financial institutions and market statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers”).
Tablica C
Definicije sektora
Sektor |
Definicije |
||
|
Monetarne financijske institucije kako su određene u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Ovaj sektor se sastoji od nacionalnih središnjih banaka, kreditnih institucija kako su određene pravom Unije, novčanih fondova, ostalih financijskih institucija, koje se bave primanjem depozita i/ili bliskih supstituta depozita od subjekata koji nisu monetarne financijske institucije i; za vlastiti račun (barem u gospodarskom smislu), odobravanjem kredita i/ili ulaganjem u vrijednosne papire i institucije za elektronički novac koje se uglavnom bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca. |
||
|
Sektor opće države (S.13) sastoji se od institucionalnih jedinica, koji su netržišni proizvođači čija je proizvodnja namijenjena pojedinačnoj i zajedničkoj potrošnji, te koje su financirane obveznim plaćanjima koje su izvršile jedinice koje pripadaju drugim sektorima te institucionalne jedinice koje se uglavnom bave preraspodjelom nacionalnog dohotka i bogatstva (ESA 2010, stavci 2.111 to 2.113). |
||
|
Investicijski fondovi su određeni u članku 1. ove Uredbe. |
||
|
Podsektor drugih financijskih posrednika, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem tako da od institucionalnih jedinica preuzimaju obveze u oblicima koji nisu gotovina, depoziti (ili bliski supstituti depozita), dionice/udjeli investicijskih fondova, ili obveze u vezi sa sustavima osiguranja, mirovinskim sustavima i standardiziranim sustavima osiguranja. Financijska društva posebne namjene kako su određena u Uredbi (EU) br. 1075/2013 od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2013/40) (1) uključena su u ovaj podsektor (ESA 2010, stavci 2.86 do 2.94). Podsektor pomoćnih financijskih institucija (S.126) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave aktivnostima usko povezanim s financijskim posredovanjem, ali koja sama po sebi nisu financijski posrednici. Ovaj podsektor također obuhvaća glavne urede čija su društava kćeri u cijelosti ili većinom. financijska društva (ESA 2010, stavci 2.95 do 2.97). Podsektor vlastitih financijskih institucija i zajmodavaca (S.127) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se ne bave ni financijskim posredovanjem niti pružaju pomoćne financijske usluge, a u slučaju kada većina njihove imovine ili obveza nisu predmet transakcija na otvorenom tržištu. Ovaj podsektor uključuje holding društva koja su vlasnici upravljačkog dijela vlasničkih udjela grupe društava kćeri, a čija je glavna djelatnost vlasništvo nad grupom bez pružanja bilo kakvih drugih usluga subjektima u kojima se drže vlasnički udjeli, što znači da ne upravljaju drugim jedinicama (ESA 2010, stavci 2.98 i 2.99). |
||
|
Podsektor osiguravajućih društava (S.128) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja rizika većinom u obliku neposrednog osiguranja ili reosiguranja (ESA 2010, stavci 2.100 do 2.104). Podsektor mirovinskih fondova (S.129) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja socijalnih rizika i potreba osiguranih osoba (socijalno osiguranje). Mirovinski fondovi kao programi socijalnog osiguranja osiguravaju prihod prilikom umirovljenja, a često i povlastice u slučaju smrti i invalidnosti (ESA 2010, stavci 2.105 do 2.110). |
||
|
Sektor nefinancijskih društava (S.11) sastoji se od institucionalnih jedinica koje su neovisni pravni subjekti i tržišni proizvođači, čija je osnovna djelatnost proizvodnja robe i nefinancijskih usluga. Ovaj sektor također uključuje nefinancijska kvazidruštva (ESA 2010, stavci 2.45 do 2.50). |
||
|
Sektor kućanstava (S.14) sastoji se od pojedinaca ili grupa pojedinaca kao potrošača i poduzetnika koji proizvode tržišna dobra i financijske i nefinancijske usluge (tržišni proizvođači), pod uvjetom da proizvodnju dobara i usluga ne obavljaju zasebni subjekti koji se tretiraju kao kvazidruštva. Također uključuje pojedince ili skupine pojedinaca kao proizvođača dobara i nefinancijskih usluga isključivo za vlastitu konačnu uporabu Sektor kućanstava uključuje trgovce pojedince i društva osoba bez pravne osobnosti – osim onih osnovanih kao kvazidruštva, koja su tržišni proizvođači (ESA 2010, stavci 2.118 do 2.128). Sektor neprofitnih institucija koje služe kućanstvima (S.15) sastoji se od neprofitnih institucija koji su zasebni pravni subjekti, koji služe kućanstvima i koji su privatni netržišni proizvođači. Njihova glavna sredstva su dobrovoljni doprinosi u gotovini ili u naravi od kućanstava u njihovom svojstvu potrošača iz uplata izvršenih od strane opće države i prihoda od imovine (ESA 2010, stavci 2.129 i 2.130). |
(1) Vidjeti str. 107 ovog Službenog lista.
PRILOG III.
VRIJEDNOSNA USKLAĐIVANJA ILI TRANSAKCIJE
1. |
Stvarna izvještajna populacija mora iskazivati vrijednosna usklađivanja ili transakcije kao što je navedeno u članku 6. ove Uredbe. Ako stvarna izvještajna populacija iskazuje vrijednosna usklađivanja, ona će obuhvatiti revalorizacije zbog promjene cijene i tečaja ili samo promjene cijena tijekom referentnog razdoblja, pod uvjetom prethodnog odobrenja odgovarajućeg NSB-a. Ako vrijednosno usklađivanje obuhvaća samo revalorizacije zbog promjene cijena, odgovarajući NSB prikuplja potrebne podatke koji kao minimum moraju obuhvaćati raščlambu po valutama, i to na funtu sterlinga, američki dolar, jen i švicarski franak radi izračuna revalorizacije zbog promjene tečaja. |
2. |
„Financijske transakcije” odnose se na one transakcije koje proizlaze iz stvaranja, likvidacije ili promjene vlasništva nad financijskom imovinom ili obvezama. Te se transakcije mjere u smislu razlike između pozicija stanja na izvještajne datume na kraju razdoblja iz koje se uklanja učinak promjena zbog utjecaja „vrijednosnih usklađivanja” (zbog promjene cijene i tečaja) i „reklasifikacije i ostalih usklađivanja”. Europska središnja banka traži statističke podatke radi objedinjavanja transakcija, u obliku usklađivanja koja obuhvaćaju „reklasifikaciju i ostala usklađivanja” i „revalorizaciju cijena i tečaja”. Financijske transakcije bi u načelu trebale biti usklađene s načelima navedenima u ESA 2010, no mogući su određeni otkloni zbog nacionalnih praksi. |
3. |
„Revalorizacija cijena i tečaja” odnosi se na fluktuacije u vrednovanju imovine i obveza koje se pojavljuju zbog promjena u cijeni imovine i obveza i/ili promjene tečaja, što utječe na vrijednosti izražene u eurima imovine i obveza nominiranih u stranoj valuti. Usklađivanje vezano uz revalorizaciju cijene imovine/obveza odnosi se na fluktuacije u vrednovanju imovine/obveza zbog promjene cijene po kojoj se imovina/obveze knjiže ili po kojoj se njima trguje. Revalorizacija cijene uključuje promjene koje se pojavljuju tijekom vremena u vrijednosti stanja na kraju razdoblja zbog promjena referentne vrijednosti po kojoj se one knjiže, tj. dobitke/gubitke. Kretanje tečaja prema euru u razdoblju između izvještajnih datuma na kraju razdoblja dovodi do promjena u vrijednosti devizne imovine/obveza ako su izražene u eurima. Budući da te promjene jesu dobici/gubici i nisu posljedica financijskih transakcija, te je učinke potrebno ukloniti iz podataka o transakcijama. U načelu, „revalorizacija cijena i tečaja” također sadržava promjene vrednovanja koje proizlaze iz transakcija imovinom/obvezama, tj. realizirani dobici/gubici; međutim, s tim u vezi postoje različite nacionalne prakse. |
PRILOG IV.
MINIMALNI STANDARDI KOJE MORA PRIMJENJIVATI STVARNA IZVJEŠTAJNA POPULACIJA
Izvještajne jedinice moraju ispunjavati sljedeće minimalne standarde kako bi udovoljile statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke (ESB-a).
1. |
Minimalni standardi za prijenos:
|
2. |
Minimalni standardi za točnost:
|
3. |
Minimalni standardi za konceptualnu usklađenost:
|
4. |
Minimalni standardi za revizije: Politika i postupci za revizije koje odrede ESB i odgovarajući NSB moraju se poštovati. Revizijama koje odstupaju od redovitih revizija moraju se priložiti napomene za pojašnjenje. |
PRILOG V
KORELACIJSKA TABLICA
Uredba (EZ) br. 958/2007 (ESB/2007/8) |
Ova Uredba |
Članak 1. stavak 2. |
Članak 1. i 2. |
Članak 3. |
Članak 8. |
Članak 4. |
Članak 3. |
Članak 5. |
Članak 4. |
Članak 7. |
Članak 6. |
Članak 8. |
Članak 7. |
Članak 9. do 13. |
Članak 9. do 13.. |
— |
Članak 14. |
Članak 14. |
Članak 15. |
Prilog I. dio 1. točka 1. |
— |
Prilog I. dio 1. točka 2. podtočka (a) |
Prilog I. dio 1. točka 1. |
Prilog I. dio 1. točka 2. podtočka (b) |
— |
Prilog I. dio 1. točka 3. |
Prilog I. dio 1. točka 2. |
— |
Prilog I. dio 1. točka 3. |
Prilog I. dio 2. točke 1. do 3. |
Prilog I. dio 2. točke 1. do 3. |
— |
Prilog I. dio 2. točka 4. |
Prilog I. dio 2. točka 4. |
Prilog I. dio 2. točka 5. |
Prilog I. dio 3. |
Prilog I. dio 3. |
Prilog II. dio 1 |
Prilog II. dio 1. točka 1. |
|
Prilog II. dio 1. točke 2. i 3. |
Prilog II. dio 2 i 3. |
Prilog II. dio 2. i 3. |
Prilozi III. i IV. |
Prilozi III. i IV. |
|
Prilog V. |
7.11.2013 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 297/94 |
UREDBA (EU) br. 1074/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 18. listopada 2013.
o statističkim izvještajnim zahtjevima za poštanske žiro institucije koje primaju depozite od nemonetarnih financijskih institucija rezidenata europodručja
(preinačena)
(ESB/2013/39)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
budući da:
(1) |
Uredba (EZ) br. 1027/2006 Europske središnje banke od 14. lipnja 2006. o statističkim izvještajnim zahtjevima s obzirom na poštanske žiro institucije koje primaju depozite od nemonetarnih financijskih institucija rezidenata europodručja (ESB/2006/8) (2) mora se u bitnome izmijeniti, naročito u smislu Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (3); potrebno ju je preinačiti radi jasnoće. |
(2) |
Uredba (EZ) br. 2533/98 određuje u članku 2. stavku 1. da, kako bi ispunila svoje statističke izvještajne zahtjeve, Europska središnja banka (ESB), uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (NSB), ima pravo prikupljati statističke podatke u okviru referentne izvještajne populacije i u okviru potrebnom za izvršavanje zadaća Europskog sustava središnjih banaka. Članak 2. stavak 2. točka (b) dalje određuje da poštanske žiro institucije (POGI) čine dio referentne izvještajne populacije, u mjeri potrebnoj za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a u području monetarne i financijske statistike. |
(3) |
Svrha podataka poštanskih žiro institucija je da se ESB-u pruži odgovarajuća statistika o financijskim aktivnostima podsektora poštanskih žiro institucija u državama članicama čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: „države članice europodručja”) koje se smatraju jednim gospodarskim područjem. |
(4) |
Sukladno članku 3. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2013/33) (4) stvarna izvještajna populacija za tu Uredbu sastoji se od monetarnih financijskih institucija (MFI) rezidenata na području država članica sudionica. |
(5) |
Monetarni agregati europodručja i njihove protustavke dobiveni su uglavnom iz bilančnih podataka monetarnih financijskih institucija, koji su prikupljeni prema Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Međutim, monetarni agregati europodručja uključuju ne samo monetarne obveze monetarnih financijskih institucija prema nemonetarnim financijskim institucijama rezidentima europodručja, osim središnje države, već i monetarne obveze središnje države prema nemonetarnim financijskim institucijama rezidentima europodručja, osim središnje države. |
(6) |
U nekim državama članicama sudionicama poštanske žiro institucije više ne pripadaju sektoru središnje države prema revidiranom Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici (dalje u tekstu: „ESA 2010”) utvrđenom u Uredbi (EU) br. 549/2013, te one nisu ograničene na primanje depozita samo u ime svojih nacionalnih riznica, već mogu primati depozite i za vlastiti račun. |
(7) |
Poštanske žiro institucije koje primaju depozite u tom smislu obavljaju poslove slične onima koje obavljaju monetarne financijske institucije. Obje vrste subjekata stoga trebaju podlijegati sličnim statističkim izvještajnim zahtjevima u mjeri u kojoj su oni relevantni za njihovo poslovanje. |
(8) |
Neophodno je osigurati jednako postupanje i zaštititi raspoloživost statističkih podataka o depozitima koje primaju poštanske žiro institucije. |
(9) |
Primjenjuje se standard zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka, kako je utvrđen u članku 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98. |
(10) |
Članak 7. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da je ESB ovlašten izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene uredbama ili odlukama ESB-a, |
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1. |
„izvještajne jedinice” i „rezident” imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
2. |
„poštanska žiro institucija” znači pošta koja pripada sektoru „nefinancijska društva” (sektor 11, ESA 2010) te koja, osim što pruža poštanske usluge, prima depozite od nemonetarnih financijskih institucija rezidenata europodručja radi pružanja usluga prijenosa novca za svoje deponente; |
3. |
„odgovarajući NSB” znači NSB države članice europodručja u kojoj je poštanska žiro institucija rezident. |
Članak 2.
Stvarna izvještajna populacija
1. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od poštanskih žiro institucija koje su rezidenti na području država članica europodručja.
2. Izvršni odbor može utvrditi i održavati popis poštanskih žiro institucija na koje se primjenjuje ova Uredba. Nacionalne središnje banke i ESB taj će popis i njegove ažurirane verzije učiniti dostupnima dotičnim poštanskim žiro institucijama na odgovarajući način, uključujući elektroničkim putem, preko interneta, ili u papirnatom obliku, na zahtjev dotičnih poštanskih žiro institucija. Popis ima samo informativni karakter. Međutim, ako je posljednja dostupna verzija popisa netočna, ESB neće izreći sankcije bilo kojoj poštanskoj žiro instituciji koja nije ispravno ispunila svoje statističke izvještajne zahtjeve pod uvjetom da se u dobroj namjeri rukovodila netočnim popisom.
3. Nacionalne središnje banke mogu poštanskim žiro institucijama odobriti odstupanje od zahtjeva za dostavljanje statističkih podataka prema ovoj Uredbi, pod uvjetom da su potrebni statistički podaci već prikupljeni iz drugih dostupnih izvora. Nacionalne središnje banke pravodobno provjeravaju je li taj uvjet ispunjen kako bi prema potrebi mogle odobriti ili opozvati svako odstupanje s učinkom od početka svake godine, u dogovoru s ESB-om.
Članak 3.
Statistički izvještajni zahtjevi
1. Stvarna izvještajna populacija mjesečno dostavlja odgovarajućem NSB-u statističke podatke u vezi s njezinom bilancom na kraju tromjesečja, u smislu stanja.
2. Statistički podaci koji su potrebni prema ovoj Uredbi odnose se na poslove koje obavlja poštanska žiro institucija za svoj vlastiti račun te se pobliže navode u prilozima I. i II.
3. Statistički podaci koji su potrebni prema ovoj Uredbi dostavljaju se u skladu s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije, navedenima u Prilogu III.
4. Nacionalne središnje banke utvrđuju i provode izvještajne mehanizme koje stvarna izvještajna populacija treba poštovati u skladu s nacionalnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi pružaju potrebne statističke podatke i dopuštaju točnu provjeru usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenim u Prilogu III.
Članak 4.
Spajanja odnosno pripajanja, podjele i reorganizacije
U slučaju spajanja odnosno pripajanja, podjele ili bilo koje druge reorganizacije koja bi mogla utjecati na ispunjavanje njezinih statističkih obveza, dotična izvještajna jedinica obavješćuje odgovarajući NSB o postupcima koji se planiraju radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva propisanih ovom Uredbom, onda kada namjera provedbe takvog postupka postane javna te pravodobno prije njegove provedbe.
Članak 5.
Pravodobnost
Nacionalne središnje banke prenose statističke podatke koji se dostavljaju ESB-u u skladu s člankom 3. stavcima 1. i 2. do kraja radnog vremena petnaestog radnog dana od kraja mjeseca na koji se podaci odnose. Nacionalne središnje banke odlučuju kada trebaju zaprimiti podatke od izvještajnih jedinica kako bi ispunile taj rok.
Članak 6.
Računovodstvena pravila za potrebe statističkog izvješćivanja
1. Sukladno stavcima 2. i 3., računovodstvena pravila, koja slijede poštanske žiro institucije radi izvještavanja prema ovoj Uredbi, jesu ona pravila utvrđena u prenošenju u nacionalno zakonodavstvo Direktive Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (5), kao i u svim drugim važećim međunarodnim standardima.
2. Podaci o obvezama po depozitima i kreditima dostavljaju se prema nominalnom iznosu nepodmirenom na kraju mjeseca. Obveze po depozitima i kreditima ne smiju se netirati drugom imovinom ili obvezama.
3. Ne dovodeći u pitanje računovodstvene prakse i postupke netiranja koji prevladavaju u državama članicama europodručja, sva financijska imovina i obveze iskazuju se u statističke svrhe na bruto osnovi za statističke potrebe.
4. Nacionalne središnje banke mogu dopustiti iskazivanje kredita za koje su formirane rezervacije u neto iznosu bez rezervacija, te iskazivanje kupljenih kredita po cijeni ugovorenoj u vrijeme njihovog stjecanja, pod uvjetom da takvu izvještajnu praksu primjenjuju sve izvještajne jedinice rezidenti.
Članak 7.
Provjera i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na obveznu provjeru i prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari to pravo. Posebno, nacionalne središnje banke ostvaruju to pravo kad poštanska žiro institucija uključena u stvarnu izvještajnu populaciju ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određene u Prilogu III.
Članak 8.
Prvo izvješćivanje
Prvo izvješćivanje započinje s mjesečnim podacima za prosinac 2014.
Članak 9.
Stavljanje izvan snage
1. Uredba (EU) br. 1027/2006 (ESB/2006/8) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
2. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IV.
Članak 10.
Završne odredbe
Ova odluka stupa na snagu dvadesetog dana nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. listopada 2013.
Upravno vijeće ESB-a
Predsjednik ESB-a
Mario DRAGHI
(1) SL L 318, 27.11.1998., str. 8.
(2) SL L 184, 6.7.2006., str. 12.
(3) SL L 174, 26.6.2013., str. 1.
(4) Vidjeti str. 1. ovog Službenog lista.
(5) SL L 372, 31.12.1986., str. 1.
PRILOG I.
STATISTIČKI IZVJEŠTAJNI ZAHTJEVI
PRILOG II.
DEFINICIJE KOJE SE ODNOSE NA STATISTIČKE IZVJEŠTAJNE ZAHTJEVE
Konsolidacija za statističke potrebe na istom nacionalnom teritoriju
Poštanske žiro institucije za potrebe statistike konsolidiraju poslovanje svih svojih ureda (sjedišta ili glavnog ureda i/ili podružnica) koji se nalaze na istom nacionalnom teritoriju. Nije dopuštena konsolidacija za potrebe statistike izvan nacionalnih granica.
(a) |
Kada su matično društvo i njegova društva kćeri poštanske žiro institucije koje se nalaze u istoj državi članici, matičnom društvu dopušteno je konsolidiranje poslovanja tih društava kćeri u statističkim izvješćima. |
(b) |
Ako poštanska žiro institucija ima podružnice koje se nalaze na području drugih država članica europodručja, sjedište ili glavni ured koji se nalaze u određenoj državi članici europodručja mora smatrati pozicije prema svim tim podružnicama kao pozicije prema rezidentima drugih država članica europodručja. Obratno, podružnica koja se nalazi u određenoj državi članici europodručja mora smatrati pozicije prema sjedištu ili glavnom uredu ili ostalim podružnicama iste institucije koji se nalaze na području drugih država članica europodručja kao pozicije prema rezidentima drugih država članica europodručja. |
(c) |
Ako poštanska žiro institucija ima podružnice koje se nalaze izvan područja država članica europodručja, sjedište ili glavni ured u određenoj državi članici europodručja mora smatrati pozicije prema svim tim podružnicama kao pozicije prema rezidentima ostatka svijeta. Obratno, podružnica koja se nalazi u određenoj državi članici europodručja smatra pozicije prema sjedištu ili glavnom uredu ili prema ostalim podružnicama iste institucije koji se nalaze izvan država članica europodručja kao pozicije prema rezidentima ostatka svijeta. |
Definicije sektora
ESA 2010 određuje standard za klasifikaciju sektora. Protustranke poštanskih žiro institucija koje se nalaze na području država članica europodručja utvrđuju se prema njihovom domaćem sektoru ili institucionalnoj klasifikaciji u skladu s popisima koje vodi Europska središnja banka (ESB) u statističke svrhe i smjernicama za statističku klasifikaciju protustranaka određenim u „Priručniku za statistiku monetarnih financijskih institucija i sektor statistike tržišta: Smjernice za statističku klasifikaciju klijenata” („Monetary financial institutions and market statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers”).
Tablica
Definicije sektora
Sektor |
Definicije |
Monetarne financijske institucije (MFI) |
Monetarne financijske institucije kako su određene u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Ovaj sektor sastoji se od nacionalnih središnjih banaka, kreditnih institucija kako su određene pravom Unije, novčanih fondova, ostalih financijskih institucija, koje se bave primanjem depozita i/ili bliskih supstituta depozita od subjekata koji nisu monetarne financijske institucije i; za vlastiti račun (barem u gospodarskom smislu), odobravanjem kredita i/ili ulaganjem u vrijednosne papire i institucije za elektronički novac koje se uglavnom bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca. |
Opća država |
Sektor opće države (S.13) sastoji se od institucionalnih jedinica, koje su netržišni proizvođači čija je proizvodnja namijenjena pojedinačnoj i zajedničkoj potrošnji, te koje su financirane obveznim plaćanjima koje su izvršile jedinice koje pripadaju drugim sektorima te institucionalne jedinice koje se uglavnom bave preraspodjelom nacionalnog dohotka i bogatstva (ESA 2010, stavci 2.111 do 2.113). |
Središnja država |
Ovaj podsektor (S.1311) uključuje administrativne odjele državnih i ostalih središnjih agencija čija se nadležnost odnosi na cijelo gospodarsko područje, osim upravljanja fondovima socijalnog osiguranja (ESA 2010, stavak 2.114). |
Regionalna država |
Ovaj se podsektor (S.1312) sastoji od onih vrsta javne uprave koja predstavlja zasebne institucionalne jedinice koje obavljaju neke državne funkcije na razini nižoj od središnje države, a višoj od državnih institucionalnih jedinica na lokalnoj razini (ESA 2010, stavak 2.115). |
Lokalna država |
Ovaj podsektor (S.1313) uključuje one vrste javne uprave čija se nadležnost odnosi samo na lokalni dio gospodarskog područja, osim lokalnih agencija fondova socijalnog osiguranja (ESA 2010, stavak 2.116). |
Fondovi socijalnog osiguranja |
Podsektor fondova socijalnog osiguranja (S.1314) uključuje središnje, regionalne i lokalne institucionalne jedinice čija je glavna aktivnost osiguravanje socijalnih naknada, a koje ispunjavaju oba sljedeća kriterija: (a) određene skupine populacije obvezne su prema zakonu ili propisu sudjelovati u sustavu ili plaćati doprinose; i (b) opća država odgovorna je za upravljanje institucije u odnosu na namirenje ili odobravanje doprinosa i povlastica neovisno o njezinoj ulozi nadzornog tijela ili poslodavca (ESA 20120, stavak 2.117). |
Investicijski fondovi osim novčanih fondova |
Investicijski fondovi kako su određeni u članku 1. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) o statistici imovine i obveza investicijskih fondova. Ovaj se podsektor sastoji od svih subjekata za zajednička ulaganja osim novčanih fondova, koji ulažu u financijsku i/ili nefinancijsku imovinu, pod uvjetom da je njegov cilj ulaganje kapitala prikupljenog od javnosti. |
Drugi financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova + pomoćne financijske institucije + vlastite financijske institucije i zajmodavci |
Podsektor drugih financijskih posrednika, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem tako da od institucionalnih jedinica preuzimaju obveze u oblicima koji nisu gotovina, depoziti (ili bliski supstituti depozita), dionice/udjeli investicijskih fondova, ili obveze u vezi sa sustavima osiguranja, mirovinskim sustavima i standardiziranim sustavima osiguranja (ESA 2010, stavci 2.86 do 2.94). Podsektor pomoćnih financijskih institucija (S.126) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave aktivnostima usko povezanim s financijskim posredovanjem, ali koja sama po sebi nisu financijski posrednici. Ovaj podsektor također obuhvaća glavne urede čija su društava kćeri u cijelosti ili većinom. financijska društva (ESA 2010, stavci 2.95 do 2.97). Podsektor vlastitih financijskih institucija i zajmodavaca (S.127) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se ne bave ni financijskim posredovanjem niti pružaju pomoćne financijske usluge, a u slučaju kada većina njihove imovine ili obveza nisu predmet transakcija na otvorenom tržištu. Ovaj podsektor uključuje holding društva koja su vlasnici upravljačkog dijela vlasničkih udjela grupe društava kćeri, a čija je glavna djelatnost vlasništvo nad grupom bez pružanja bilo kakvih drugih usluga subjektima u kojima se drže vlasnički udjeli, što znači da ne upravljaju drugim jedinicama (ESA 2010, stavci 2.98 i 2.99). |
Osiguravajuća društva |
Podsektor osiguravajućih društava (S.128) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja rizika većinom u obliku neposrednog osiguranja ili reosiguranja (ESA 2010, stavci 2.100 do 2.104). |
Mirovinski fondovi |
Podsektor mirovinskih fondova (S.129) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja socijalnih rizika i potreba osiguranih osoba (socijalno osiguranje). Mirovinski fondovi kao programi socijalnog osiguranja osiguravaju prihod prilikom umirovljenja, a često i povlastice u slučaju smrti i invalidnosti (ESA 2010, stavci 2.105 do 2.110). |
Nefinancijska društva |
Sektor nefinancijskih društava (S.11) sastoji se od institucionalnih jedinica koje su neovisni pravni subjekti i tržišni proizvođači, čija je osnovna djelatnost proizvodnja robe i nefinancijskih usluga. Ovaj sektor također uključuje nefinancijska kvazidruštva (ESA 2010, stavci 2.45 do 2.54). |
Kućanstva + neprofitne institucije koje služe kućanstvima |
Sektor kućanstava (S.14) sastoji se od pojedinaca ili skupina pojedinaca kao potrošača i poduzetnika koji proizvode tržišna dobra i financijske i nefinancijske usluge (tržišni proizvođači), pod uvjetom da proizvodnju dobara i usluga ne obavljaju zasebni subjekti koji se tretiraju kao kvazidruštva. Također uključuje pojedince ili skupine pojedinaca kao proizvođača dobara i nefinancijskih usluga isključivo za vlastitu konačnu uporabu. Sektor kućanstava uključuje trgovce pojedince i društva osoba bez pravne osobnosti, osim onih osnovanih kao kvazidruštva koja su tržišni proizvođači (ESA 2010, stavci 2.118 do 2.128). Sektor neprofitnih institucija (S.15) koje služe kućanstvima sastoji se od neprofitnih institucija koje su zasebni pravni subjekti, koji služe kućanstvima i koji su privatni netržišni proizvođači. Njihova glavna sredstva su dobrovoljni doprinosi u gotovini ili u naravi od kućanstava u njihovom svojstvu potrošača iz uplata izvršenih od strane opće države i prihoda od imovine (ESA 2010, stavci 2.129 do 2.130). |
Definicije kategorija instrumenata
1. |
U ovoj se tablici daje detaljan standardni opis kategorija instrumenata koje nacionalne središnje banke prenose u kategorije primjenjive na nacionalnoj razini u skladu s ovom Uredbom. Ova tablica nije popis pojedinačnih financijskih instrumenata i opisi nisu konačni. Definicije se odnose na ESA 2010. |
2. |
Izvorni rok dospijeća, tj. dospijeće pri izdavanju, odnosi se na fiksno razdoblje vijeka trajanja financijskog instrumenta prije kojega on ne može biti otkupljen, npr. dužnički vrijednosni papiri, ili prije isteka kojega ga je moguće otkupiti samo uz plaćanje određene kazne, npr. određene vrste depozita. Otkazni rok odgovara vremenu između trenutka kada imatelj dostavlja obavijest o svojoj namjeri otkupa instrumenta i datuma kada je imatelju dopušteno pretvoriti taj instrument u gotovinu bez plaćanja kazne. Financijski se instrumenti razvrstavaju prema razdoblju otkaznog roka samo ako nije ugovoreno dospijeće. |
3. |
Financijska se potraživanja mogu razlikovati po tome jesu li prenosiva ili ne. Potraživanje je prenosivo ako je vlasništvo potraživanja moguće prenijeti iz jedne jedinice u drugu isporukom ili indosamentom ili prijebojem u slučaju izvedenih financijskih instrumenata. Dok je sa svakim financijskim instrumentom moguće trgovati, prenosivim instrumentima se trguje na uređenoj burzi ili izvan burze, iako stvarno trgovanje nije nužan uvjet za prenosivost. |
Detaljan opis kategorija instrumenata mjesečne agregirane bilance
KATEGORIJE IMOVINE
Kategorija |
Opis glavnih obilježja |
||||||||||||||||||
|
Držanje novčanica eura i strane valute te kovanog novca u optjecaju, koji se obično rabe za izvršavanje plaćanja. |
||||||||||||||||||
|
Držanje financijske imovine stvoreno kada vjerovnici posuđuju sredstva dužnicima, koja nisu dokazana ispravama ili su dokazana neprenosivim ispravama. Ova stavka također obuhvaća imovinu u obliku depozita plasiranih od strane izvještajnih jedinica. Ova stavka uključuje:
Sljedeća stavka ne tretira se kao kredit:
|
||||||||||||||||||
|
Držanje dužničkih vrijednosnih papira, koji su prenosivi financijski instrumenti koji služe kao dokaz o dugu i kojima se obično trguje na sekundarnim tržištima ili je moguć njihov prijeboj na tržištu, te koji imatelju ne osiguravaju bilo kakva vlasnička prava nad institucijom izdavateljem. Ova stavka uključuje:
Vrijednosni papiri pozajmljeni u okviru operacija pozajmljivanja vrijednosnih papira ili prodani prema repo ugovoru ostaju u bilanci izvornog vlasnika (i ne treba ih knjižiti u bilanci privremenog stjecatelja) ako postoji čvrsta obveza izvršenja obratne operacije, a ne samo takva mogućnost. Kada privremeni stjecatelj proda vrijednosni papir koji je primio, ta se prodaja mora knjižiti kao izravna transakcija s vrijednosnim papirima i unijeti u bilancu privremenog stjecatelja kao negativna pozicija u portfelju vrijednosnih papira. |
||||||||||||||||||
|
Ove stavke uključuju:
|
||||||||||||||||||
|
Ova stavka imovine uključuje držanje dionica/udjela novčanih fondova (vidjeti definiciju u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), Prilog I., dio 1., odjeljak 2. |
KATEGORIJE OBVEZA
Kategorija |
Opis glavnih obilježja |
||||||||||||||||
|
Iznosi (depoziti ili ostalo) koje izvještajne jedinice duguju vjerovnicima i koji udovoljavaju obilježjima opisanima u Prilogu I. dijelu 1. odjeljku 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Za potrebe izvještajne sheme ova se kategorija raščlanjuje na prekonoćne depozite, depozite s ugovorenim rokom dospijeća i iskupive depozite
Sljedeća stavka ne tretira se kao depozit: Sredstva (depoziti) primljeni na povjereničkoj osnovi ne knjiže se u statističkoj bilanci poštanskih žiro institucija (vidjeti „krediti odobreni na povjereničkoj osnovi” u kategoriji 2). |
||||||||||||||||
|
Depoziti koje je moguće zamijeniti za gotovinu i/ili koji su prenosivi na zahtjev putem čeka, bankovnog naloga, knjiženja na teret ili sličnim putem, bez znatnog zakašnjenja, ograničenja ili kazni. Ova stavka uključuje:
|
||||||||||||||||
|
Neprenosivi depoziti koje nije moguće zamijeniti za gotovinu prije ugovorenog fiksnog roka ili koje je moguće zamijeniti za gotovinu prije tog ugovorenog roka, samo ako imatelju budu zaračunate određene kazne. Ova stavka također uključuje administrativno uređene štedne depozite kad kriterij povezan s dospijećem nije važan; trebali bi biti razvrstani u razred dospijeća „dulje od dvije godine”. Financijski proizvodi s odredbama o obnavljanju moraju se razvrstati prema najranijem dospijeću. Iako depoziti s ugovorenim rokom dospijeća mogu imati mogućnost prijevremenog podizanja uz prethodnu obavijest ili ih je moguće podići na zahtjev uz plaćanje određenih kazni, ta obilježja ne smatraju se bitnim za potrebe klasifikacije. |
||||||||||||||||
|
Navedene stavke za svaku raščlambu prema dospijeću uključuju:
|
||||||||||||||||
|
Neprenosivi depoziti bez ugovorenog roka dospijeća koje nije moguće pretvoriti u gotovinu bez razdoblja prethodnog otkaznog roka; prije isteka roka nije ih moguće pretvoriti u gotovinu ili je to moguće samo uz kaznu. Uključuju depozite koji, iako ih je možda zakonski moguće podići na zahtjev, podliježu plaćanju kazni ili ograničenjima u skladu s nacionalnom praksom (razvrstani u razred dospijeća „do i uključujući tri mjeseca”), te investicijske račune bez otkaznog roka ili ugovorenog dospijeća, no koji sadržavaju odredbe o ograničenom podizanju (razvrstani u razred dospijeća „dulje od tri mjeseca”). |
||||||||||||||||
|
Ova stavka uključuje:
Pored toga, iskupivi depoziti s otkaznim rokom do i uključujući tri mjeseca, uključuju neprenosive štedne depozite po viđenju i ostale vrste depozita kućanstvima koji, iako ih je zakonski moguće podići na zahtjev, podliježu plaćanju znatnih kazni. |
PRILOG III.
MINIMALNI STANDARDI KOJE MORA PRIMJENJIVATI STVARNA IZVJEŠTAJNA POPULACIJA
Izvještajne jedinice moraju ispunjavati sljedeće minimalne standarde kako bi udovoljile statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke (ESB-a).
1. |
Minimalni standardi za prijenos:
|
2. |
Minimalni standardi za točnost:
|
3. |
Minimalni standardi za konceptualnu usklađenost:
|
4. |
Minimalni standardi za revizije: Politika i postupci za revizije koje odrede ESB i odgovarajući NSB moraju se poštovati. Revizijama koje odstupaju od redovitih revizija moraju se priložiti napomene za pojašnjenje. |
PRILOG IV.
Korelacijska tablica
Uredba (EZ) br. 1027/2006 (ESB/2006/8) |
Ova Uredba |
Članak 1. - 3. |
Članak 1. - 3. |
— |
Članak 4. |
Članak 4. |
Članak 5. |
Članak 5. |
Članak 6. |
Članak 6. |
Članak 7. |
— |
Članak 8. |
— |
Članak 9. |
Članak 7. |
Članak 10. |
Prilog I. |
Prilog I. |
7.11.2013 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 297/107 |
UREDBA (EU) br. 1075/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 18. listopada 2013.
o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama
(preinačena)
(ESB/2013/40)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
budući da:
(1) |
S obzirom na to da se Uredba (EZ) br. 24/2009 Europske središnje banke od 19. prosinca 2008. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2008/30) (2) mora u bitnome izmijeniti, naročito u smislu Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (3), potrebno ju je preinačiti zbog jasnoće. |
(2) |
Uredba (EZ) br. 2533/98 određuje u članku 2. stavku 1. da, kako bi ispunila svoje statističke izvještajne zahtjeve, Europska središnja banka (ESB), uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (NSB), ima pravo prikupljati statističke podatke u okviru referentne izvještajne populacije i u okviru potrebnom za izvršavanje zadaća Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). U članku 2. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 2533/98 određeno je da financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (u daljnjem tekstu: „FVC”) čine dio referentne izvještajne populacije za potrebe ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a, između ostalog, u području monetarne i financijske statistike. Nadalje, prema članku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98, ESB je dužan odrediti stvarnu izvještajnu populaciju u okviru referentne izvještajne populacije i ima pravo u potpunosti ili djelomično izuzeti određene grupe izvještajnih jedinica iz svojih statističkih izvještajnih zahtjeva. |
(3) |
Svrha podataka financijskih društava posebne namjene je da se ESB-u pruži odgovarajuća statistika o financijskim aktivnostima podsektora financijskih društava posebne namjene u državama članicama čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: „države članice europodručja”) koje se smatraju jednim gospodarskim područjem. |
(4) |
S obzirom na usku povezanost sekuritizacijskih aktivnosti financijskih društava posebne namjene i monetarnih financijskih institucija (MFI), potrebno je usklađeno, komplementarno i integrirano izvješćivanje monetarnih financijskih institucija i financijskih društava posebne namjene. Stoga je statističke podatke dostavljene u skladu s ovom Uredbom potrebno razmatrati zajedno sa zahtjevima koji se odnose na podatke monetarnih financijskih institucija o sekuritiziranim kreditima, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2013/33) (4). |
(5) |
Cilj pristupa integriranog izvještavanja financijskih društava posebne namjene i monetarnih financijskih institucija i odstupanja predviđenih u ovoj Uredbi jest smanjenje tereta izvještavanja za izvještajne jedinice te izbjeći preklapanja u izvješćivanju statističkih podataka od strane financijskih društava posebne namjene i monetarnih financijskih institucija. |
(6) |
Nacionalne središnje banke trebale bi imati pravo izuzimanja financijskih društava posebne namjene iz statističkih izvještajnih zahtjeva koji bi uzrokovali nerazumno visoke troškove u usporedbi s njihovim koristima za statistiku. |
(7) |
Iako uredbe koje ESB donosi na temelju članka 34. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”) ne daju nikakva prava, odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu: „države članice izvan europodručja”), članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17. Uredbe (EZ) br. 2533/98 odnosi se na činjenicu da članak 5. Statuta ESSB-a zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja. |
(8) |
Primjenjuju se standardi zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka, kako je utvrđeno u članku 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98. |
(9) |
Članak 7. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da je ESB ovlašten izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene uredbama ili odlukama ESB-a, |
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1. |
„FVC” znači poduzeće osnovano prema nacionalnom pravu ili pravu Unije, na temelju jednog od sljedećeg:
i čija osnovna djelatnost ispunjava oba sljedeća kriterija:
Ova definicija ne uključuje:
|
2. |
„sekuritizacija” znači transakcija ili shema prema kojoj subjekt, koji je odvojen od inicijatora ili osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća, te je osnovan ili služi za potrebe transakcije ili sheme, izdaje financijske instrumente investitorima, i:
Kada se izdaju takvi financijski instrumenti, oni ne predstavljaju obveze plaćanja inicijatora ili osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća; |
3. |
„inicijator” znači prenositelj imovine ili skupa imovine i/ili kreditnog rizika imovine ili skupa imovine na sekuritizacijsku strukturu; |
4. |
„izvještajna jedinica” ima isto značenje kao što je određeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
5. |
„rezident” ima isto značenje kao što je određeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98. Za potrebe ove Uredbe, ako pravnom subjektu nedostaje fizički element, njegova rezidentnost određuje se gospodarskim područjem po čijim je zakonima subjekt osnovan. Ako subjekt nije osnovan, kao kriterij upotrebljava se pravna pripadnost, to jest država čiji pravni sustav uređuje osnivanje i postojanje subjekta; |
6. |
„odgovarajući NSB” znači NSB države članice europodručja u kojoj je financijsko društvo posebne namjene rezident; |
7. |
„početak poslovanja” označava svaku aktivnost, uključujući i sve pripremne mjere, vezane uz sekuritizaciju, osim pukog osnivanja subjekta od kojeg se ne očekuje početak sekuritizacijske aktivnosti u sljedećih šest mjeseci. Svaka aktivnost financijskog društva posebne namjene koja se poduzme nakon što se predvidi sekuritizacijska aktivnost znači početak poslovanja. |
Članak 2.
Izvještajna populacija
1. Financijska društva posebne namjene koja su rezidenti na državnom području države članice europodručja čine referentnu izvještajnu populaciju. Na referentnu izvještajnu populaciju primjenjuju se obveze određene u članku 3. stavku 2.
2. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od referentne izvještajne populacije, osim onih financijskih društava posebne namjene koja su u potpunosti izuzeta iz statističkih izvještajnih zahtjeva u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c). Na stvarnu izvještajnu populaciju primjenjuju se statistički izvještajni zahtjevi iz članka 4. te odstupanja određena u članku 5. Financijska društva posebne namjene na koja se primjenjuje obveza dostavljanja njihovih godišnjih financijskih izvještaja u skladu s člankom 5. stavkom 3. ili na koja se primjenjuje obveza ad hoc izvješćivanja, u skladu s člankom 5. stavkom 5., također čine dio stvarne izvještajne populacije.
3. Ako financijsko društvo posebne namjene nema pravnu osobnost prema svom nacionalnom pravu, osobe pravno ovlaštene zastupati financijsko društvo posebne namjene ili, u slučaju odsutnosti formaliziranog zastupanja, osobe koje su prema važećem nacionalnom pravu odgovorne za radnje financijskog društva posebne namjene, smatraju se izvještajnim jedinicama na temelju ove Uredbe.
Članak 3.
Popis financijskih društava posebne namjene za statističke potrebe
1. Izvršni odbor utvrđuje i održava za statističke potrebe popis financijskih društava posebne namjene koja čine referentnu izvještajnu populaciju sukladno ovoj Uredbi. Financijska društva posebne namjene dostavljaju nacionalnim središnjim bankama podatke koje nacionalne središnje banke zahtijevaju u skladu sa Smjernicom ESB/2007/9 od 1. kolovoza 2007. o monetarnoj statistici, statistici financijskih institucija i statistici financijskih tržišta (8). Nacionalne središnje banke i ESB će taj popis i njegove ažurirane verzije učiniti dostupnima u prikladnom obliku, uključujući elektroničkim putem, preko interneta ili u papirnatom obliku, na zahtjev dotičnih izvještajnih jedinica.
2. Financijsko društvo posebne namjene izvješćuje odgovarajući NSB o svom postojanju u roku od tjedan dana od datuma kada je počelo s poslovanjem, bez obzira na to očekuje li to društvo da će se na njega primjenjivati redovni statistički izvještajni zahtjevi na temelju ove Uredbe.
3. Ako je posljednja dostupna elektronička verzija popisa navedenog u stavku 1. netočna, ESB neće izreći sankcije izvještajnoj jedinici koja nije ispravno ispunila njegove statističke izvještajne zahtjeve pod uvjetom da je zahtjev naveden u stavku 2. ispunjen i da se izvještajna jedinica u dobroj namjeri rukovodila netočnim popisom.
Članak 4.
Tromjesečni statistički izvještajni zahtjevi i pravila izvještavanja
1. Stvarna izvještajna populacija tromjesečno dostavlja odgovarajućem NSB-u podatke o stanjima, financijskim transakcijama i otpisima/otpisima dijela vrijednosti imovine i obveza financijskih društava posebne namjene, u skladu s prilozima I. i II.
2. Nacionalne središnje banke mogu prikupljati statističke podatke o vrijednosnim papirima koje izdaju ili drže financijska društva posebne namjene, koji su potrebni radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva u skladu sa stavkom 1., pojedinačno za svaki vrijednosni papir, pod uvjetom da se podaci navedeni u stavku 1. mogu izvesti u skladu s minimalnim statističkim standardima, kako je navedeno u Prilogu III. Ne dirajući u zahtjeve za pravovremenost utvrđene u članku 6., nacionalne središnje banke mogu zahtijevati dostavljanje podataka o financijskim transakcijama za svaki vrijednosni papir posebno, u vezi s dužničkim vrijednosnim papirima koje drže financijska društva posebne namjene u skladu s jednim od pristupa navedenih u Prilogu I. dijelu I. odjeljku 2. Uredbe (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke (ESB/2012/24) (9).
3. Ne dovodeći u pitanje izvještajna pravila utvrđena u Prilogu II., sva se imovina i obveze financijskih društava posebne namjene iskazuju prema ovoj Uredbi u skladu s izvještajnim pravilima utvrđenima mjerodavnim nacionalnim pravom kojim se prenosi Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (10). Računovodstvena pravila u okviru mjerodavnog nacionalnog prava kojim se prenosi Četvrta direktiva Vijeća 78/660/EEZ od 25. srpnja 1978. na temelju članka 54. stavka 3. točke (g) Sporazuma o godišnjim financijskim izvještajima određenih vrsta društava (11) primjenjuju se na financijska društva posebne namjene izvan područja nacionalnog prava kojim se prenosi Direktiva 86/635/EEZ. Svi ostali odgovarajući nacionalni ili međunarodni računovodstveni standardi ili prakse primjenjuju se na financijska društva posebne namjene na koja se ne primjenjuje nacionalno pravo kojim se prenosi bilo koja od navedenih direktiva.
4. U slučaja kada stavak 3. zahtijeva izvješćivanje o instrumentima po tržišnoj vrijednosti, nacionalne središnje banke mogu izuzeti financijska društva posebne namjene od izvješćivanja o tim instrumentima po tržišnoj vrijednosti u slučaju kada bi troškovi koji nastaju za financijsko društvo posebne namjene bili nerazumno visoki. U tom slučaju financijsko društvo posebne namjene primjenjuje vrednovanje koje se primjenjuje za potrebe izvještaja investitora.
5. U slučaju kada se prema nacionalnim tržišnim praksama dostupni podaci odnose na bilo koji datum unutar tromjesečja, nacionalne središnje banke mogu dopustiti izvještajnim jedinicama izvješćivanje o tim tromjesečnim podacima, ako su podaci usporedivi i ako se uzmu u obzir značajne transakcije izvršene između tog datuma i kraja tromjesečja.
6. Umjesto dostavljanja podataka o financijskim transakcijama navedenih u stavku 1., izvještajne jedinice mogu, u dogovoru s odgovarajućim NSB-om, dostaviti revalorizacijska usklađivanja i druge promjene u obujmu, koje NSB-u omogućavaju izvođenje financijskih transakcija.
7. Umjesto otpisa/otpisa dijela vrijednosti navedenih u stavku 1., izvještajna jedinica može, u dogovoru s odgovarajućim NSB-om, dostaviti druge podatke koje NSB-u omogućavaju izvođenje potrebnih podataka o otpisima/otpisima dijela vrijednosti.
Članak 5.
Odstupanja
1. Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva navedenih u članku 4. kako slijedi:
(a) |
za kredite od monetarnih financijskih institucija europodručja, raščlanjene prema dospijeću, sektoru i rezidentnosti dužnika i kada monetarne financijske institucije nastavljaju servisirati sekuritizirane kredite u smislu Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), nacionalne središnje banke mogu odobriti financijskim društvima posebne namjene odstupanja od dostavljanja podataka o tim kreditima. Uredba (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) propisuje dostavljanje tih podataka; |
(b) |
nacionalne središnje banke mogu izuzeti financijska društva posebne namjene od svih statističkih izvještajnih zahtjeva navedenih u Prilogu I., osim obveze tromjesečnog dostavljanja podataka o stanjima ukupne imovine na kraju tromjesečja, pod uvjetom da financijska društva posebne namjene koja dostavljaju podatke za tromjesečnu agregiranu imovinu/obveze čine najmanje 95 % ukupne imovine financijskih društava posebne namjene u smislu stanja u svakoj državi članici europodručja. Nacionalne središnje banke pravodobno provjeravaju da li je taj uvjet ispunjen kako bi prema potrebi mogle odobriti ili opozvati svako odstupanje s učinkom od početka svake kalendarske godine; |
(c) |
u mjeri u kojoj se podaci navedeni u članku 4. mogu, u skladu s minimalnim statističkim standardima navedenima u Prilogu III., izvesti iz drugih statističkih, javnih ili nadzornih izvora podataka i ne dovodeći u pitanje točke (a) i (b), nacionalne središnje banke mogu, nakon savjetovanja s ESB-om, potpuno ili djelomično izuzeti izvještajne jedinice od statističkih izvještajnih zahtjeva navedenih u Prilogu I. |
2. Financijska društva posebne namjene mogu odlučiti, uz prethodno odobrenje odgovarajućeg NSB-a, da se neće koristiti odstupanjima navedenima u stavku 1. i umjesto toga u potpunosti ispuniti statističke izvještajne zahtjeve navedene u članku 4.
3. Financijska društva posebne namjene koja se koriste odstupanjem u smislu stavka 1. točke (c) dostavljaju svoje godišnje financijske izvještaje odgovarajućem NSB-u, ako oni nisu dostupni iz javnih izvora, u roku od 6 mjeseci nakon kraja referentnog razdoblja ili u najranijem trenutku nakon toga u skladu s važećom nacionalnom pravnom praksom u državi članici u kojoj su financijska društva posebne namjene rezidenti. Odgovarajući NSB obavješćuje ona financijska društva posebne namjene na koja se primjenjuje ovaj izvještajni zahtjev.
4. Odgovarajući NSB opoziva odstupanje navedeno u stavku 1. točki (c) ako podaci statističkih standarda usporedivih s onima propisanima u ovoj Uredbi nisu na vrijeme bili dostupni odgovarajućem NSB-u za tri uzastopna izvještajna razdoblja neovisno o bilo kojoj pogrešci koju je moguće pripisati dotičnom financijskom društvu posebne namjene. Financijska društva posebne namjene počinju dostavljati podatke, kako je navedeno u članku 4., najkasnije tri mjeseca od datuma kada je odgovarajući NSB obavijestio izvještajne jedinice o opozivu odstupanja.
5. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., za potrebe ispunjavanja zahtjeva navedenih u ovoj Uredbi, nacionalne središnje banke mogu postaviti ad hoc statističke izvještajne zahtjeve financijskim društvima posebne namjene kojima su bila odobrena odstupanja u smislu stavka 1. točke (c). Financijska društva posebne namjene dostavljaju podatke potrebne na temelju ad hoc zahtjeva u roku od 15 radnih dana nakon zahtjeva odgovarajućeg NSB-a.
Članak 6.
Pravodobnost
Nacionalne središnje banke podnose ESB-u podatke o agregiranoj tromjesečnoj imovini i obvezama koji obuhvaćaju pozicije rezidentnih financijskih društava posebne namjene do kraja radnog vremena 28. radnog dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose. NSB određuje rokove za primanje podataka od izvještajnih jedinica.
Članak 7.
Minimalni standardi i nacionalni izvještajni mehanizmi
1. Izvještajne jedinice moraju ispuniti statističke izvještajne zahtjeve koji se na njih primjenjuju u skladu s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenim u Prilogu III.
2. Nacionalne središnje banke utvrđuju i provode izvještajne mehanizme koje stvarna izvještajna populacija treba poštovati u skladu s nacionalnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi pružaju potrebne statističke podatke i dopuštaju točnu provjeru usklađenosti s konceptima i minimalnim standardima za prijenos, točnost i revizije određenima u Prilogu III.
Članak 8.
Provjera i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na obveznu provjeru i prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari ta prava. Posebno, nacionalne središnje banke ostvaruju to pravo kad institucija uključena u stvarnu izvještajnu populaciju ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određene u Prilogu III.
Članak 9.
Prvo izvješćivanje
1. Prvo izvješćivanje počinje s tromjesečnim podacima za četvrto tromjesečje 2014. godine.
2. Financijska društva posebne namjene koja započinju s poslovanjem nakon 31. prosinca 2014. dužna su, pri prvom dostavljanju podataka, dostaviti tromjesečne podatke unazad sve do početka sekuritizacijske aktivnosti.
3. Financijska društva posebne namjene koja započinju s poslovanjem prije nego što njihove države članice prihvate euro nakon 31. prosinca 2014. dužna su, pri prvom dostavljanju podataka, tromjesečno dostaviti podatke počevši od referentnog razdoblja u kojem je država članica prihvatila euro. Za referentno razdoblje u kojem su države članice prihvatile euro, financijska društva posebne namjene dostavljaju podatke samo za stanja.
Članak 10.
Stavljanje izvan snage
1. Uredba (EZ) br. 24/2009 (ESB/2008/30) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
2. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.
Članak 11.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. listopada 2013.
Upravno vijeće ESB-a
Predsjednik ESB-a
Mario DRAGHI
(1) SL L 318, 27.11.1998., str. 8.
(2) SL L 15, 20.1., 2009., str. 1.
(3) SL L 174, 26.6.2013., str. 1.
(4) Vidjeti str. 1. ovog Službenog lista.
(5) Vidjeti str. 73 ovog Službenog lista.
(6) SL L 335, 17.12.2009., str. 1.
(7) SL L 174, 1.7.2011., str. 1.
(8) SL L 341, 27.12.2007., str. 1.
(9) SL L 305, 1.11.2012., str. 6.
(10) SL L 372, 31.12.1986., str. 1.
(11) SL L 222, 14.8.1978., str. 11.
PRILOG I.
STATISTIČKI IZVJEŠTAJNI ZAHTJEVI
PRILOG II.
DEFINICIJE
DIO 1.
Definicije kategorija instrumenata
1. |
U ovoj se tablici daje detaljan standardni opis kategorija instrumenata koje nacionalne središnje banke prenose u nacionalne kategorije u skladu s ovom Uredbom. Ova tablica nije popis pojedinačnih financijskih instrumenata i opisi nisu konačni. Definicije upućuju na Europski sustav nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (dalje u tekstu: „ESA 2010”) kao što je utvrđeno Uredbom (EU) br. 549/2013. |
2. |
Za neke kategorije instrumenata potrebne su raščlambe po dospijeću. One upućuju na izvorni rok dospijeća, tj. dospijeće pri izdavanju, što se odnosi na fiksno razdoblje vijeka trajanja financijskog instrumenta prije kojega on ne može biti otkupljen, npr. dužnički vrijednosni papiri, ili prije isteka kojega ga je moguće otkupiti samo uz plaćanje određene kazne, npr. određene vrste depozita. |
3. |
Financijska se potraživanja mogu razlikovati po tome jesu li prenosiva ili ne. Potraživanje je prenosivo ako je ovlaštenje nad potraživanjem moguće prenijeti iz jedne jedinice u drugu isporukom ili indosamentom ili prijebojem u slučaju izvedenih financijskih instrumenata. Dok je sa svakim financijskim instrumentom moguće trgovati, prenosivim instrumentima se trguje na uređenoj burzi ili izvan burze, iako stvarno trgovanje nije nužan uvjet za prenosivost. |
4. |
Sva financijska imovina i obveze moraju se izvješćivati na bruto osnovi, odnosno financijska se imovina ne smije izvješćivati umanjena za financijske obveze. Tablica A Definicije kategorija instrumenata imovine i obveza financijskih društava posebne namjene KATEGORIJE IMOVINE
KATEGORIJE OBVEZA
|
DIO 2.
Definicije sektora
ESA 2010 određuje standard za klasifikaciju sektora. U ovoj se tablici daje detaljan standardni opis sektora koje nacionalne središnje banke prenose u nacionalne kategorije u skladu s ovom Uredbom. Protustranke koje se nalaze na državnom području država članica čija je valuta euro utvrđuju se prema njihovom sektoru u skladu s popisom koji vodi Europska središnja banka (ESB) za statističke potrebe i smjernicama za statističku klasifikaciju protustranaka navedenih u „Priručniku za statistiku monetarnih financijskih institucija i sektor statistike tržišta: Smjernice za statističku klasifikaciju klijenata”. Kreditne institucije koje se nalaze izvan država članica čija je valuta euro nazivaju se „bankama”, a ne monetarnim financijskim institucijama. Slično, izraz „nemonetarna financijska institucija” odnosi se samo na europodručje. Za države članice čija valuta nije euro upotrebljava se izraz „nebankarske institucije”.
Tablica B
Definicije sektora
Sektor |
Definicije |
||
|
Monetarne financijske institucije određene su u članku 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Ovaj sektor sastoji se od nacionalnih središnjih banaka, kreditnih institucija kako su određene pravom Unije, novčanih fondova, ostalih financijskih institucija, koje se bave primanjem depozita i/ili bliskih supstituta depozita od subjekata koji nisu monetarne financijske institucije i, za vlastiti račun, barem u gospodarskom smislu, odobravanjem kredita i/ili ulaganjem u vrijednosne papire i institucije za elektronički novac koje se uglavnom bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca. |
||
|
Sektor opće države (S.13) sastoji se od institucionalnih jedinica, koje su netržišni proizvođači čija je proizvodnja namijenjena pojedinačnoj i zajedničkoj potrošnji, te koje su financirane obveznim plaćanjima koje su izvršile jedinice koje pripadaju drugim sektorima te institucionalne jedinice koje se uglavnom bave preraspodjelom nacionalnog dohotka i bogatstva (ESA 2010, stavci 2.111 do 2.113). |
||
|
Investicijski fondovi kako su određeni u članku 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Ovaj se podsektor sastoji od svih subjekata za zajednička ulaganja osim novčanih fondova koji ulažu u financijsku i/ili nefinancijsku imovinu, pod uvjetom da je cilj ulaganje kapitala prikupljenog od javnosti. |
||
|
Podsektor drugih financijskih posrednika, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem tako da od institucionalnih jedinica preuzimaju obveze u oblicima koji nisu gotovina, depoziti (ili bliski supstituti depozita), dionice/udjeli investicijskih fondova, ili obveze u vezi sa sustavima osiguranja, mirovinskim sustavima i standardiziranim sustavima osiguranja. Financijska društva posebne namjene kako su određena u ovoj Uredbi uključena su u ovaj podsektor (ESA 2010, stavci 2.86 do 2.94). Podsektor pomoćnih financijskih institucija (S.126) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave aktivnostima usko povezanim s financijskim posredovanjem, ali koja sama po sebi nisu financijski posrednici. Ovaj podsektor također obuhvaća glavne urede čija su društva kćeri u cijelosti ili većinom financijska društva (ESA 2010, stavci 2.95 do 2.97). Podsektor vlastitih financijskih institucija i zajmodavaca (S.127) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se ne bave ni financijskim posredovanjem niti pružaju pomoćne financijske usluge, u slučaju kada većina njihove imovine ili obveza nisu predmet transakcija na otvorenom tržištu. Ovaj podsektor uključuje holding društva koja su vlasnici upravljačkog dijela vlasničkih udjela grupe društava kćeri, a čija je glavna djelatnost vlasništvo nad grupom bez pružanja bilo kakvih drugih usluga subjektima u kojima se drže vlasnički udjeli, što znači da ne upravljaju drugim jedinicama (ESA 2010, stavci 2.98 do 2.99). |
||
|
Podsektor osiguravajućih društava (S.128) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja rizika većinom u obliku neposrednog osiguranja ili reosiguranja (ESA 2010, stavci 2.100 do 2.104). Podsektor mirovinskih fondova (S.129) sastoji se od svih financijskih društava i kvazidruštava koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja socijalnih rizika i potreba osiguranih osoba (socijalno osiguranje). Mirovinski fondovi kao programi socijalnog osiguranja osiguravaju prihod prilikom umirovljenja, a često i povlastice u slučaju smrti i invalidnosti (ESA 2010, stavci 2.105 do 2.110). |
||
|
Sektor nefinancijskih institucija (S.11) sastoji se od institucionalnih jedinica koje su neovisni pravni subjekti i tržišni proizvođači, čija je osnovna djelatnost proizvodnja robe i nefinancijskih usluga. Ovaj sektor također uključuje nefinancijska kvazidruštva (ESA 2010, stavci 2.45 do 2.50). |
||
|
Sektor kućanstava (S.14) sastoji se od pojedinaca ili grupa pojedinaca kao potrošača i poduzetnika koji proizvode tržišna dobra i financijske i nefinancijske usluge (tržišni proizvođači), pod uvjetom da proizvodnju dobara i usluga ne obavljaju zasebni subjekti koji se tretiraju kao kvazidruštva. Također uključuje pojedince ili skupine pojedinaca kao proizvođača dobara i nefinancijskih usluga isključivo za vlastitu konačnu uporabu. Sektor kućanstava uključuje trgovce pojedince i društva osoba bez pravne osobnosti, osim onih osnovanih kao kvazidruštva, koja su tržišni proizvođači (ESA 2010, stavci 2.118 do 2.128). Sektor neprofitnih institucija koje služe kućanstvima (S.15) sastoji se od neprofitnih institucija koje su zasebni pravni subjekti, koji služe kućanstvima i koji su privatni netržišni proizvođači. Njihova glavna sredstva su dobrovoljni doprinosi u gotovini ili u naravi od kućanstava u njihovom svojstvu potrošača iz uplata izvršenih od strane opće države i prihoda od imovine (ESA 2010, stavci 2.129 i 2.130). |
DIO 3.
Definicija financijskih transakcija
Financijske transakcije u skladu s ESA 2010 definirane su kao neto nabava financijske imovine ili neto stvaranje obveza za svaku vrstu financijskog instrumenta, to jest zbroj svih financijskih transakcija koje se odvijaju tijekom relevantnog izvještajnog razdoblja. Financijska transakcija između institucionalnih jedinica je istodobno stvaranje ili likvidacija financijske imovine i protustavke na strani obveza, ili promjena vlasništva financijske imovine, ili preuzimanje obveze. Financijske transakcije knjiže se po transakcijskim vrijednostima, što znači vrijednostima u nacionalnoj valuti u kojoj se dotična financijska imovina i/ili obveze stvaraju, likvidiraju, razmjenjuju ili preuzimaju između institucionalnih jedinica, na temelju tržišnih okolnosti. Otpis/otpis dijela vrijednosti i promjene u vrednovanju nisu financijske transakcije.
DIO 4.
Definicija otpisa/otpisa dijela vrijednosti
Otpisi/otpisi dijela vrijednosti definirani su kao utjecaj promjena u vrijednosti kredita knjiženih u bilanci koji su posljedica primjene otpisa/otpisa dijela vrijednosti kredita. Otpisi/otpisi dijela vrijednosti koji se priznaju u trenutku kada je kredit prodan ili prenesen na treću osobu također su uključeni, kada ih je moguće utvrditi. Otpisi se odnose na događaje kada se kredit smatra bezvrijednom imovinom te se uklanja iz bilance. Otpisi dijela vrijednosti odnose se na događaje kada se smatra da se kredit neće u potpunosti vratiti te je zato vrijednost kredita u bilanci smanjena.
PRILOG III.
MINIMALNI STANDARDI KOJE MORA PRIMJENJIVATI STVARNA IZVJEŠTAJNA POPULACIJA
Izvještajne jedinice moraju ispunjavati sljedeće minimalne standarde kako bi udovoljile statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke (ESB-a).
1. |
Minimalni standardi za prijenos:
|
2. |
Minimalni standardi za točnost:
|
3. |
Minimalni standardi za konceptualnu usklađenost:
|
4. |
Minimalni standardi za revizije: Politika i postupci za revizije koje odrede ESB i odgovarajući NSB moraju se poštovati. Revizijama koje odstupaju od redovitih revizija moraju se priložiti napomene za pojašnjenje. |