ISSN 1977-1088 |
||
Službeni list Europske unije |
C 215 |
|
![]() |
||
Hrvatsko izdanje |
Informacije i objave |
Godište 66. |
Sadržaj |
Stranica |
|
|
II. Informacije |
|
|
INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
|
|
Europska komisija |
|
2023/C 215/01 |
Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11072 – BLACKROCK / MUBADALA / GOLDMAN SACHS / EQUITIX / CALISEN / MAPLECO) ( 1 ) |
|
IV. Obavijesti |
|
|
OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
|
|
Europska komisija |
|
2023/C 215/02 |
||
2023/C 215/03 |
|
V. Objave |
|
|
POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
|
|
Europska komisija |
|
2023/C 215/04 |
Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11119 – GCA / STELLANTIS / ALD / LEASEPLAN) ( 1 ) |
|
2023/C 215/05 |
Prethodna prijava koncentracije (Premet M.11125 – NETCEED (FORMERLY ETC GROUP) / AMADYS) ( 1 ) |
|
2023/C 215/06 |
Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11106 – STELLANTIS / MICHELIN / FORVIA / SYMBIO) ( 1 ) |
|
2023/C 215/07 |
Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11183 – SSG / ORDINA) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka ( 1 ) |
|
|
DRUGI AKTI |
|
|
Europska komisija |
|
2023/C 215/08 |
||
2023/C 215/09 |
||
2023/C 215/10 |
|
|
|
(1) Tekst značajan za EGP. |
HR |
|
II. Informacije
INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE
Europska komisija
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/1 |
Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji
(Predmet M.11072 – BLACKROCK / MUBADALA / GOLDMAN SACHS / EQUITIX / CALISEN / MAPLECO)
(Tekst značajan za EGP)
(2023/C 215/01)
Dana 2. lipnja 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:
— |
na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
— |
u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11072. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
IV. Obavijesti
OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE
Europska komisija
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/2 |
Tečajna lista eura (1)
16. lipnja 2023.
(2023/C 215/02)
1 euro =
|
Valuta |
Tečaj |
USD |
američki dolar |
1,0966 |
JPY |
japanski jen |
154,65 |
DKK |
danska kruna |
7,4505 |
GBP |
funta sterlinga |
0,85428 |
SEK |
švedska kruna |
11,5925 |
CHF |
švicarski franak |
0,9770 |
ISK |
islandska kruna |
149,50 |
NOK |
norveška kruna |
11,5170 |
BGN |
bugarski lev |
1,9558 |
CZK |
češka kruna |
23,817 |
HUF |
mađarska forinta |
373,00 |
PLN |
poljski zlot |
4,4728 |
RON |
rumunjski novi leu |
4,9610 |
TRY |
turska lira |
25,9491 |
AUD |
australski dolar |
1,5941 |
CAD |
kanadski dolar |
1,4500 |
HKD |
hongkonški dolar |
8,5799 |
NZD |
novozelandski dolar |
1,7591 |
SGD |
singapurski dolar |
1,4647 |
KRW |
južnokorejski von |
1 397,67 |
ZAR |
južnoafrički rand |
19,9021 |
CNY |
kineski renminbi-juan |
7,8100 |
IDR |
indonezijska rupija |
16 387,75 |
MYR |
malezijski ringit |
5,0603 |
PHP |
filipinski pezo |
61,246 |
RUB |
ruski rubalj |
|
THB |
tajlandski baht |
37,953 |
BRL |
brazilski real |
5,2790 |
MXN |
meksički pezo |
18,7771 |
INR |
indijska rupija |
89,7953 |
(1) Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/3 |
ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA SOCIJALNU SIGURNOST RADNIKA MIGRANATA
Stope za pretvorbu valuta u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 574/72
(2023/C 215/03)
Članak 107. stavci 1., 2. i 4. Uredbe (EEZ) br. 574/72
Referentno razdoblje: Travnja 2023.
Razdoblje primjene: Srpnja, kolovoza i rujna 2023.
tra-23 |
EUR |
BGN |
CZK |
DKK |
HRK |
HUF |
PLN |
1 EUR = |
1 |
1,95580 |
23,4369 |
7,45179 |
|
375,336 |
4,63201 |
1 BGN = |
0,511300 |
1 |
11,9833 |
3,81010 |
|
191,909 |
2,36835 |
1 CZK = |
0,0426678 |
0,0834496 |
1 |
0,317952 |
|
16,0148 |
0,197638 |
1 DKK = |
0,134196 |
0,262460 |
3,14513 |
1 |
|
50,3686 |
0,621597 |
1 HRK = |
|
|
|
|
|
|
|
1 HUF = |
0,00266428 |
0,00521080 |
0,0624424 |
0,019854 |
|
1 |
0,0123410 |
1 PLN = |
0,215889 |
0,422236 |
5,05977 |
1,60876 |
|
81,0309 |
1 |
1 RON = |
0,202573 |
0,396192 |
4,74768 |
1,50953 |
|
76,0329 |
0,938320 |
1 SEK = |
0,088207 |
0,172515 |
2,06729 |
0,657299 |
|
33,1072 |
0,408575 |
1 GBP = |
1,13488 |
2,21960 |
26,5981 |
8,45690 |
|
425,962 |
5,25678 |
1 NOK = |
0,086816 |
0,169794 |
2,03469 |
0,646932 |
|
32,5850 |
0,402131 |
1 ISK = |
0,00668350 |
0,0130716 |
0,156640 |
0,0498041 |
|
2,50856 |
0,030958 |
1 CHF = |
1,015681 |
1,98647 |
23,8044 |
7,56865 |
|
381,222 |
4,70465 |
Izvor: |
ESB |
tra-23 |
RON |
SEK |
GBP |
NOK |
ISK |
CHF |
1 EUR = |
4,93649 |
11,33699 |
0,881150 |
11,51867 |
149,622 |
0,98456 |
1 BGN = |
2,52403 |
5,79660 |
0,450532 |
5,88949 |
76,5018 |
0,503406 |
1 CZK = |
0,210629 |
0,483724 |
0,037597 |
0,491476 |
6,38405 |
0,0420090 |
1 DKK = |
0,662457 |
1,52138 |
0,118247 |
1,54576 |
20,0787 |
0,132124 |
1 HRK = |
|
|
|
|
|
|
1 HUF = |
0,0131522 |
0,0302049 |
0,00234763 |
0,0306889 |
0,398635 |
0,00262315 |
1 PLN = |
1,065735 |
2,44753 |
0,190231 |
2,48675 |
32,3018 |
0,212556 |
1 RON = |
1 |
2,29657 |
0,178497 |
2,33337 |
30,3094 |
0,199445 |
1 SEK = |
0,435432 |
1 |
0,0777234 |
1,01602 |
13,1977 |
0,086845 |
1 GBP = |
5,60233 |
12,8661 |
1 |
13,0723 |
169,803 |
1,11736 |
1 NOK = |
0,428565 |
0,984228 |
0,0764976 |
1 |
12,9895 |
0,085475 |
1 ISK = |
0,032993 |
0,075771 |
0,00588917 |
0,0769850 |
1 |
0,00658031 |
1 CHF = |
5,01390 |
11,51477 |
0,894967 |
11,69929 |
151,968 |
1 |
Izvor: |
ESB |
Napomena: |
sve unakrsne stope koje uključuju ISK izračunavaju se prema podacima o stopama ISK/EUR Središnje banke Islanda |
Referentno: tra-23 |
1 EUR u nacionalnoj valuti |
1 jedinica N.V. u EUR |
BGN |
1,95580 |
0,51130 |
CZK |
23,43689 |
0,04267 |
DKK |
7,45179 |
0,13420 |
HRK |
|
|
HUF |
375,33611 |
0,00266 |
PLN |
4,63201 |
0,21589 |
RON |
4,93649 |
0,20257 |
SEK |
11,33699 |
0,08821 |
GBP |
0,88115 |
1,13488 |
NOK |
11,51867 |
0,08682 |
ISK |
149,62222 |
0,00668 |
CHF |
0,98456 |
1,01568 |
Izvor: |
ESB |
Napomena: |
stope ISK/EUR na osnovi podataka Središnje banke Islanda |
1. |
Uredbom (EEZ) br. 574/72 utvrđuje se da stopa za pretvorbu u valutu iznosa navedenih u drugoj valuti ona je stopa koju odredi Komisija i koja se temelji na mjesečnoj srednjoj vrijednosti za vrijeme referentnog razdoblja određenog u stavku 2. o referentnim deviznim tečajevima valuta koje objavljuje Europska središnja banka. |
2. |
Referentna su razdoblja sljedeća:
|
Stope pretvorbe valuta objavljuju se u Službenom listu Europske Unije (serija C) mjeseca veljače, svibnja, kolovoza i studenoga.
V. Objave
POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA
Europska komisija
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/5 |
Prethodna prijava koncentracije
(Predmet M.11119 – GCA / STELLANTIS / ALD / LEASEPLAN)
(Tekst značajan za EGP)
(2023/C 215/04)
1.
Komisija je 9. lipnja 2023. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1).Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:
— |
Crédit Agricole Consumer Finance („CACF”, Francuska), pod kontrolom poduzetnika Crédit Agricole S.A. („GCA”, Francuska), |
— |
Stellantis N.V. („Stellantis”, Nizozemska), |
— |
Merrion Fleet Management Limited („ALD Ireland”), pod kontrolom poduzetnika ALD S.A. („ALD”, Francuska), |
— |
ALD Automotive AS („ALD Norway”), pod kontrolom poduzetnika ALD, |
— |
SGALD Automotive – Sociedade Geral de Comercio e Aluguer de Bens, S.A. („ALD Portugal”), pod kontrolom poduzetnika ALD, |
— |
LeasePlan Çeská republika s.r.o. („LP Czechia”), pod kopntrolom poduzetnika LP Group BV („LeasePlan”, Nizozemska), |
— |
LeasePlan Finland Oy („LP Finland”), pod kontrolom poduzetnika LeasePlan, |
— |
LeasePlan Luxembourg S.A. („LP Luxembourg”), pod kontrolom poduzetnika LeasePlan. |
Poduzetnik CACF steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnicima ALD Ireland, ALD Norway, LP Czechia i LP Finland.
Poduzetnici CACF i Stellantis steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnicima ALD Portugal i LP Luxembourg.
Koncentracija se provodi kupnjom udjela.
2.
Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
— |
CACF posluje u sektoru potrošačkog financiranja. Pod kontrolom je poduzetnika GCA, koji posluje u bankarskom sektoru i sektoru usluga povezanih s osiguranjem, uključujući prikupljanje imovine, poslovanje sa stanovništvom, specijalizirane financijske usluge i velike klijente. |
— |
Stellantis posluje u području projektiranja, inženjeringa, proizvodnje, distribucije i prodaje automobilskih vozila, komponenata i proizvodnih sustava. |
— |
Poduzetnici ALD Ireland, ALD Norway, ALD Portugal, LP Czechia, LP Finland i LP Luxembourg pružaju usluge operativnog najma i upravljanja voznim parkom. |
3.
Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.
4.
Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:
M.11119 – GCA / STELLANTIS / ALD / LEASEPLAN
Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:
E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu
Poštanska adresa:
European Commission |
Directorate-General for Competition |
Merger Registry |
1049 Bruxelles/Brussel |
BELGIQUE/BELGIË |
(1) SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/7 |
Prethodna prijava koncentracije
(Premet M.11125 – NETCEED (FORMERLY ETC GROUP) / AMADYS)
(Tekst značajan za EGP)
(2023/C 215/05)
1.
Komisija je 13. lipnja 2023. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1).Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:
— |
Parisian Bidco SAS („Netceed”, Francuska), prethodno poznat kao ETC Group, pod kontrolom poduzetnika Cinven Capital Management (VII) General Partner Limited („Cinven”, Guernsey), |
— |
Amadys Group BV („Amadys”, Belgija). |
Poduzetnik Netceed steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Amadys.
Koncentracija se provodi kupnjom udjela.
2.
Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
— |
Netceed: pružatelj telekomunikacijskih proizvoda, posebno kabela, pribora i druge opreme kao što su pasivna oprema i optički proizvodi, i usluga telekomunikacijskim operaterima i instalaterima telekomunikacijskih mreža, |
— |
Amadys: pružatelj pasivne opreme, kao što su kabeli, konektori i drugi alati, telekomunikacijskim operaterima i instalaterima mreža te subjektima u energetskom sektoru. |
3.
Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.
4.
Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:
M.11125 – NETCEED (FORMERLY ETC GROUP) / AMADYS
Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:
E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu
Poštanska adresa:
European Commission |
Directorate-General for Competition |
Merger Registry |
1049 Bruxelles/Brussel |
BELGIQUE/BELGIË |
(1) SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/8 |
Prethodna prijava koncentracije
(Predmet M.11106 – STELLANTIS / MICHELIN / FORVIA / SYMBIO)
(Tekst značajan za EGP)
(2023/C 215/06)
1.
Komisija je 12. lipnja 2023. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1).Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:
— |
PSA Automobiles SA (Francuska), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Stellantis N.V., holding društva grupe Stellantis („Stellantis”, Nizozemska), |
— |
Spika SAS (Francuska), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Compagnie Générale des Etablissements Michelin, holding društva grupe Michelin („Michelin”, Francuska), |
— |
Faurecia Exhaust International (Francuska), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Faurecia SE, matičnog društva grupe Forvia („Forvia”, Francuska), i |
— |
Symbio SAS („Symbio”, Francuska). |
Poduzetnici Stellantis, Michelin, i Forvia stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Symbio.
Koncentracija se provodi kupnjom udjela.
2.
Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
— |
Stellantis je multinacionalni proizvođač originalne automobilske opreme i trgovac motornim vozilima, |
— |
Michelin je francuski globalni proizvođač koji se uglavnom bavi proizvodnjom guma za motorna vozila i zrakoplove, |
— |
Forvia je francuski globalni proizvođač automobilskih dijelova, |
— |
Symbio je francuski proizvođač sustava gorivnih članaka i jedinica za napajanje gorivnih članka. |
3.
Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.
4.
Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:
M.11106 – STELLANTIS / MICHELIN / FORVIA / SYMBIO
Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:
E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu
Poštanska adresa:
European Commission |
Directorate-General for Competition |
Merger Registry |
1049 Bruxelles/Brussel |
BELGIQUE/BELGIË |
(1) SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/10 |
Prethodna prijava koncentracije
(Predmet M.11183 – SSG / ORDINA)
Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka
(Tekst značajan za EGP)
(2023/C 215/07)
1.
Komisija je 12. lipnja 2023. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1).Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:
— |
Sopra Steria Group SA („SSG”, Francuska), |
— |
Ordina N.V. („Ordina”, Nizozemska). |
Poduzetnik SSG steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Ordina.
Koncentracija se provodi na temelju javnog nadmetanja objavljenog 21. ožujka 2023.
2.
Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
— |
SSG je javno društvo za savjetovanje, digitalne usluge i razvoj softvera koje klijentima u cijelom svijetu pruža široku paletu informatičkih usluga, uključujući savjetovanje i digitalne usluge te softver, |
— |
Ordina je javni pružatelj digitalnih usluga i softvera koji pruža usluge savjetovanja, dizajna i razvoja u području IT-a klijentima iz industrije, sektora financijskih usluga i javnog sektora u cijelom Beneluksu. |
3.
Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.
4.
Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:
M.11183 – SSG / ORDINA
Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:
E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu
Poštanska adresa:
European Commission |
Directorate-General for Competition |
Merger Registry |
1049 Bruxelles/Brussel |
BELGIQUE/BELGIË |
(1) SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).
DRUGI AKTI
Europska komisija
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/11 |
Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
(2023/C 215/08)
Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.
ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA
„Tolna/Tolnai”
PDO-HU-A1353-AM01
Datum podnošenja zahtjeva: 25.1.2018.
1. Pravila koja se primjenjuju na izmjenu
Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja
2. Opis i razlozi za izmjenu
2.1. Proširenje područja proizvodnje navedenog u specifikaciji proizvoda za ZOI Tolna/Tolnai
Proširenje područja proizvodnje na općine Cikó, Fürged, Németkér, Pálfa i Pári. U tim su općinama klimatski i zemljopisni uvjeti slični onima na razgraničenom području proizvodnje. Zbog svojstava tla i vina koja se proizvode u tim općinama, one zadovoljavaju parametre navedene u specifikaciji proizvoda za ZOI Tolna.
Navedene općine pripadaju istoj administrativnoj jedinici kao i razgraničeno područje.
Rubrike na koje to utječe: Razgraničeno zemljopisno područje
2.2. Povećanje broja vinograda zabilježenih u specifikaciji proizvoda za ZOI Tolna
Proširenje popisa manjih zemljopisnih jedinica koje se mogu navesti radi uvrštenja vinograda Ködmön-hegy. Budući da se taj vinograd nalazi na razgraničenom području proizvodnje, opravdana je upotreba tog naziva.
Rubrike na koje to utječe: Dodatni uvjeti
2.3. Dodavanje kategorije proizvoda gazirano biser vino
Proizvođači vina počeli su proizvoditi gazirana biser vina kako bi odgovorili na promjene u tržišnoj potražnji. Dostupne promjene u tehnologiji omogućile su daljnje poboljšanje kvalitete, što je dovelo do još veće potražnje i proizvodnje. Izvanredna vina sa ZOI-jem Tolna mogu se upotrebljavati i za proizvodnju homogenih i visokokvalitetnih proizvoda koji su usklađeni sa specifikacijom.
Rubrike na koje to utječe: „Kategorije proizvoda od vinove loze”, „Opis vina”, „Posebni enološki postupci”, „Najveći prinosi”, „Povezanost sa zemljopisnim područjem”, „Dodatni uvjeti”.
2.4. Dodavanje kategorije proizvoda pjenušavo vino
Tržišna potražnja i poduzetništvo proizvođača vina potaknuli su proizvodnju raznih pjenušavih vina. Bazna vina za pjenušava vina dugo se proizvode u vinskoj regiji. Postojeće obiteljske vinarije dodale su vlastita pjenušava vina u asortiman svojih proizvoda. Sorte grožđa navedene u specifikaciji proizvoda za vino sa ZOI-jem Tolna daju posebno kvalitetna pjenušava vina, što omogućuje postizanje ujednačene i bolje kvalitete.
Rubrike na koje to utječe: „Kategorije proizvoda od vinove loze”, „Opis vina”, „Posebni enološki postupci”, „Najveći prinosi”, „Povezanost sa zemljopisnim područjem”, „Dodatni uvjeti”.
2.5. Nove dopuštene sorte: Furmint
Obrasci potrošnje vina neprekidno se mijenjaju, a proizvođači im se nastoje prilagoditi. Na razgraničenom području raste udio bijelih i aromatičnih sorti. Vina pouzdane kvalitete dugo se proizvode od pojedinih sorti navedenih u ovom zahtjevu. Još jedan ključan čimbenik moglo bi biti i to što Furmint može biti mađarska sorta bijeloga grožđa na kojoj se može temeljiti jedinstvena marketinška kampanja za vina.
Rubrike na koje to utječe: Glavne sorte grožđa
2.6. Uvrštenje općina izvan razgraničenog područja proizvodnje: dodavanje Varsáda
U navedenoj se općini nalazi vinarija čiji vlasnik želi prerađivati grožđe koje potječe s razgraničenog područja ZOI-ja Tolna.
Rubrike na koje to utječe: Dodatni uvjeti
JEDINSTVENI DOKUMENT
1. Naziv proizvoda
Tolna/Tolnai
2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla
ZOI – zaštićena oznaka izvornosti
3. Kategorije proizvoda od vinove loze
1. |
Vino |
4. |
Pjenušavo vino |
9. |
Gazirano biser vino |
4. Opis vina
Kategorija 1: Vino – bijelo
Boja bijelih vina u rasponu je od svjetlozelene do intenzivnije slamnatožute. U mirisu su uglavnom note agruma i voća s bijelim mesom. Na nepcu se jasno osjete snažne kiseline i često prevladavaju srednja jačina alkohola te srednje pun okus u kombinaciji s diskretnom začinjenošću i laganim cvjetnim notama.
* |
Analitički parametri koji nedostaju u skladu su s važećim zakonodavstvom. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
18 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
Kategorija 1: Vino – ružičasto
Boja ružičastih vina iznimno je raznolika: od svjetloružičaste, ljubičaste ili boje lososa do boje jagode ili maline. U mirisu prevladava bobičasto voće svjetlocrvene boje kao što su jagoda i malina. Vina su laganog okusa i svježe kiselosti u kojoj prevladavaju uobičajene note tog mirisa.
* |
Analitički parametri koji nedostaju u skladu su s važećim zakonodavstvom. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
18 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
Kategorija 1: Vino – crno
Boja crnih vina u rasponu je od svijetle i intenzivnije rubin-crvene do granatno crvene. U mirisu se osjete note crvenog bobičastog voća, kao što su trešnja i jagoda, ali i kupina i šljiva, koje dopunjuju diskretne začinjene note te slatki začini koji potječu od drvenih bačava, primjerice vanilija i cimet. Na nepcu je laganog do srednje punog okusa, a karakteriziraju ga baršunasti tanini.
* |
Analitički parametri koji nedostaju u skladu su s važećim zakonodavstvom. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
20 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
Kategorija 4: Pjenušavo vino – bijelo
Boja može biti u rasponu od blijedožute do zlatnožute. U mirisu se osjete primarne aromatične note agruma i koštuničavog voća, a tijekom starenja mogu se pojaviti i note keksa, peciva brioche i autolize. Tijekom postupka kušanja osjeti se nježna pjenušavost nastala ugljičnom kiselinom od druge alkoholne fermentacije.
* |
Analitički parametri koji nedostaju u skladu su s važećim zakonodavstvom. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
18 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
Kategorija 4: Pjenušavo vino – ružičasto
Boja može biti u rasponu od svijetle boje ljuske luka do svjetlocrvene. U mirisu se osjeti crveno bobičasto voće, pa čak i diskretna začinjenost koju dopunjuju sekundarni mirisi i arome nastali tijekom starenja i popraćeni ugodnom, uravnoteženom kiselošću.
* |
Analitički parametri koji nedostaju u skladu su s važećim zakonodavstvom. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
18 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
Kategorija 4: Pjenušavo vino – crno
Boja može biti u rasponu od rubin-crvene do tamnocrvene. U mirisu se uglavnom osjeti crveno bobičasto voće kao što su trešnja i šljiva te diskretni sekundarni mirisi i arome kao što su keksi.
* |
Analitički parametri koji nedostaju u skladu su s važećim zakonodavstvom. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
18 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
Kategorija 9: Gazirano biser vino – bijelo
Njegova boja može biti u rasponu od zelenkastobijele do zlatnožute. U mirisu prevladavaju blagi agrumi i koštuničavo voće kao što su limeta i zelena jabuka. Karakteriziraju ga lagan okus te svježa, živahna kiselost.
* |
Analitički parametri koji nedostaju u skladu su s važećim zakonodavstvom. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
18 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
Kategorija 9: Gazirano biser vino – ružičasto
Boja je u rasponu od svijetle boje ljuske luka do svjetlocrvene. U mirisu se osjeti crveno bobičasto voće kao što su malina i jagoda. Njegov se okus odlikuje svježom kiselošću i lakoćom.
* |
Analitički parametri koji nedostaju u skladu su s važećim zakonodavstvom. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
18 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
Kategorija 9: Gazirano biser vino – crno
Boja je u rasponu od crvene, rubin-crvene i ljubičaste do tamnocrvene. U mirisu se osjeti uglavnom svježe crveno bobičasto voće kao što su trešnja i jagoda. Njegov se okus odlikuje svježom kiselošću i lakoćom.
* |
Analitički parametri koji nedostaju u skladu su s važećim zakonodavstvom. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
18 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
5. Postupci proizvodnje vina
a. Osnovni enološki postupci
Pravila o korištenju određenih izraza
Poseban enološki postupak
1. |
Pojačavanje prirodne alkoholne jakosti mošta i zaslađivanje zabranjeni su tijekom proizvodnje proizvoda sa ZOI-jem Tolna koji nose tradicionalni izraz „késői szüretelésű bor” (vino kasne berbe) ili „válogatott szüretelésű bor” (vino izborne berbe) ili ograničeni izraz „töppedt szőlőből készült bor” (vino proizvedeno od prosušenoga grožđa) ili naziv vinograda. |
2. |
Vina iz odabranih vinograda moraju odležavati u hrastovim bačvama najmanje 6 mjeseci. |
Pravila o proizvodnji grožđa
Postupak uzgoja
Metoda uzgoja vinove loze i razmaci:
Kad je riječ o vinogradima zasađenima prije 31. srpnja 2009., proizvodi sa zaštićenom oznakom izvornosti Tolna mogu se proizvoditi do vinske godine 2035./2036. od grožđa iz bilo kojeg vinograda u kojem su već dopuštene metoda uzgoja i gustoća sadnje.
Pravila o novim nasadima:
Ako su vinogradi zasađeni nakon 1. kolovoza 2009.:
— |
Broj zasađenih trsova po hektaru mora iznositi najmanje 3 300. |
— |
Razmak između redova ne smije biti manji od 2 metra ni veći od 3,5 metara. |
— |
Razmak između trsova ne smije biti manji od 0,6 metara ni veći od 1,2 metra. |
Način berbe:
Za proizvode sa zaštićenom oznakom izvornosti Tolna dopušteno je ručno i mehaničko branje. Iznimka je dopuštena za navedena vina Tolna koja nose izraze odabrani vinograd, izborna berba, kasna berba ili proizvedeno od prosušenoga grožđa i koja se mogu brati samo ručno.
Određivanje datuma berbe:
Odbor vijeća zajednice proizvođača vina nadležan je za određivanje datuma berbe. Poslovnik vinske regije sadržava pravila o načinu određivanja i objavljivanja datuma berbe.
Zahtjevi koji se odnose na kvalitetu grožđa
Postupak uzgoja
Najmanji sadržaj šećera u grožđu (g/l)
|
Vino |
|
Bijelo: 151,5 |
|
Ružičasto: 151,5 |
|
Crno: 151,5 |
|
Pjenušavo vino |
|
Bijelo: 151,5 |
|
Ružičasto: 151,5 |
|
Crno: 151,5 |
|
Gazirano biser vino |
|
Bijelo: 151,5 |
|
Ružičasto: 151,5 |
|
Crno: 151,5 |
Najmanja potencijalna prirodna alkoholna jakost grožđa (% vol.)
|
Vino |
|
Bijelo: 9,0 |
|
Ružičasto: 9,0 |
|
Crno: 9,0 |
|
Pjenušavo vino |
|
Bijelo: 9,0 |
|
Ružičasto: 9,0 |
|
Crno: 9,0 |
|
Gazirano biser vino |
|
Bijelo: 9,0 |
|
Ružičasto: 9,0 |
|
Crno: 9,0 |
b. Najveći prinosi
|
Vino: bijelo, ružičasto, crno |
|
100 hl/ha |
|
14 000 kg grožđa po hektaru |
|
Vino: bijelo, ružičasto, crno: vina koja nose naziv vinograda i vina koja nose izraz vino kasne berbe |
|
80 hl/ha |
|
11 000 kg grožđa po hektaru |
|
Pjenušavo vino: bijelo, ružičasto, crno |
|
100 hl/ha |
|
14 000 kg grožđa po hektaru |
|
Gazirano biser vino: bijelo, ružičasto, crno |
|
100 hl/ha |
|
14 000 kg grožđa po hektaru |
6. Razgraničeno zemljopisno područje
Definicija razgraničenog područja:
Područja sljedećih općina koja su razvrstana u razrede I. ili II. u katastru vinograda: Aba, Aparhant, Bátaapáti, Bikács, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Bölcske, Cikó, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Fürged, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Hidas, Hőgyész, Igar, Iregszemcse, Izmény, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Lajoskomárom, Madocsa, Magyarkeszi, Mezőkomárom, Mórágy, Mőcsény, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagyszékely, Nagymányok, Nagyszokoly, Németkér, Ozora, Paks, Pálfa, Pári, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Seregélyes, Simontornya, Szabadhidvég, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja i Závod.
7. Glavne sorte vinove loze
|
alibernet |
|
blauburger |
|
bíbor kadarka |
|
cabernet franc – cabernet |
|
cabernet sauvignon |
|
chardonnay – kereklevelű |
|
cserszegi fűszeres |
|
dornfelder |
|
ezerfürtű |
|
ezerjó – kolmreifler |
|
furmint – furmint bianco |
|
hárslevelű – garszleveljü |
|
irsai olivér – irsai |
|
kadarka – fekete budai |
|
királyleányka – erdei sárga |
|
kékfrankos – blaufränkisch |
|
kékoportó – blauer portugieser |
|
leányka – leányszőlő |
|
menoire |
|
merlot |
|
nektár |
|
olasz rizling – olaszrizling |
|
ottonel muskotály – muscat ottonel |
|
pinot blanc – fehér burgundi |
|
pinot noir – kék burgundi |
|
rajnai rizling – riesling |
|
rizlingszilváni – müller thurgau |
|
sauvignon – sauvignon blanc |
|
syrah – shiraz |
|
szürkebarát – pinot gris |
|
sárga muskotály – muscat lunel |
|
tramini – traminer |
|
zengő |
|
zenit |
|
zweigelt – blauer zweigeltrebe |
|
zöld szagos – decsi szagos |
|
zöld veltelíni – zöldveltelíni |
8. Opis povezanosti
Opis prirodnih čimbenika zajedničkih vinu, pjenušavom vinu i gaziranom biser vinu
Vinska regija Tolna nalazi se na jugu Mađarske, uglavnom na području županije Tolna, no proteže se i na županije Baranya i Fejér. Vinogradi Tolne zasađeni su uglavnom na blagim, zaštićenim obroncima i padinama okrenutima na jug.
Najvažnija i prevladavajuća formacija u toj regiji te najčešća stijena u tlu je les. Na primjer, debljina sloja lesa u Hőgyészu doseže 70 metara. Manji dio vinograda (npr. na područjima Pincehely, Hőgyész, Dúzs) zasađen je na pijesku.
Na vinogradarskim područjima brežuljaka Tolna i Külső-Somogy prevladavaju smeđa (smeđa šumska tla vrste Ramann) i smeđa šumska tla s naslagama gline, no vinograda ima i na crnici obloženoj vapnom.
Brežuljkasto/planinsko područje vinske regije Tolna nalazi se uglavnom u umjereno toploj i vlažnoj klimatskoj zoni.
Mjesečna i godišnja količina sunčeva zračenja i sunčani sati na području vinske regije Tolna posebno pogoduju vinogradarstvu. Godišnje je 4 400 sati dnevnog svjetla, a sunčanih sati može biti i do 2 060 godišnje. U mađarskim vinogradarskim regijama prosječan godišnji broj sunčanih sati dugoročno iznosi od 1 800 do 2 070. Stoga je jasno da je vinska regija Tolna iznimno osunčana. Drugi važan čimbenik je temperatura. Prosječna dugoročna godišnja temperatura u toj regiji iznosi 11,8 °C, a u vegetacijskom razdoblju 15,8 °C. Ukupna suma temperatura izračunana na temelju toga iznosi 3 400 °C, dok suma aktivnih temperatura iznosi 1 300 °C. Najviše je padalina u svibnju i lipnju. Prevladava sjeverozapadni vjetar.
Zahvaljujući topografiji, tlu, klimi i hidrografiji vinska regija Tolna može se smatrati izvrsnim vinogradarskim područjem.
8.1. Vino
Opis razgraničenog područja: Ljudski čimbenici
Vinogradarstvo u vinskoj regiji Tolna prvi su utemeljili Kelti, a zatim Rimljani.
Mnoge opatije koje su osnovane u vrijeme vladavine Arpadovića posjedovale su vinograde koje su marljivo njegovali benediktinci i cisterciti.
Nijemci koji su u 18. stoljeću naselili županiju dodatno su razvili lokalno vinogradarstvo. Smatra se da su Srbi, koji su otprilike u isto vrijeme doselili u Völgység, uveli uzgoj Kadarke od koje su proizvodili crno vino novim postupkom: fermentacijom na kožicama.
Crna vina prevladavala su u proizvodnji grožđa i vina u ono vrijeme. Zapisi potvrđuju da je postojalo već šest varijanti najčešće sorte Kadarka. Pojava filoksere uzrokovala je veliku štetu u toj vinskoj regiji. Vinska regija Tolna stvorena je Zakonom o vinu iz 1998., no prvim Zakonom o vinu iz 1893. definirana je vinska regija Szekszárd koja je obuhvaćala cijelo područje županije Tolna, stoga regiju Tolna s pravom možemo nazvati povijesnom vinskom regijom.
To vinogradarstvo, koje se temelji na stoljetnim tradicijama, temelj je stručnosti lokalnih stanovnika.
Opis vina
Analitička svojstva vina proizvedenih u vinskoj regiji Tolna – njihova relativno visoka alkoholna jakost, povoljni udjeli raznih kiselina, stvaranje tvari koje vinu daju puninu – potječu od klimatskih uvjeta u toj vinskoj regiji.
Vina iz te vinske regije nose pečat proizvođača vina koji su stasali na stoljetnim vinogradarskim tradicijama i koji su stekli moderno znanje. Njihova organoleptička svojstva posebno su zamjetna u bogatstvu aroma.
Vina Tolna karakteristična su po voćnosti koja potječe od grožđa te skladnosti aroma i okusa koji potječu od finog starenja. Uravnotežene kiseline i ekstrakt.
Zbog svih tih kvaliteta vina Tolna tražena su izvan Mađarske, u Europskoj uniji, ali i šire.
Prezentacija i dokaz uzročne veze
Vinska regija Tolna sastoji se od većih obronaka i blago nagnutih dolina. Visina brežuljaka doseže 150–200 metara. Brežuljci su prekriveni lesom koji sadržava velike količine vapna, što je izvrsno tlo za vinovu lozu kad se spoji sa smeđim šumskim tlima. Dakle, time je ispunjen prvi uvjet za proizvodnju izvrsnoga grožđa.
Najniža globalna temperatura potrebna za vinogradarstvo iznosi 2 500 °C, dok najniža aktivna globalna temperatura iznosi 1 000 °C, a prosječna godišnja temperatura mora biti od 9 °C do 21 °C. Ti čimbenici temperature imaju dugotrajan koristan utjecaj na kvalitetu grožđa.
Treći je čimbenik količina padalina. Dugoročna prosječna godišnja količina padalina u toj regiji iznosi 590 mm, a tijekom razdoblja rasta trsova iznosi 450 mm. Više od toga nije potrebno.
O izvrsnim uvjetima koji prevladavaju u toj regiji, s obzirom i na materijalne dokaze, najbolje svjedoči činjenica da počeci vinogradarstva i vinarstva u toj vinskoj regiji sežu još u vrijeme Kelta.
Vina koja se proizvode od izvrsnoga grožđa u skladu s tradicijama vinarstva i novim znanjem, a koja se na tržište stavljaju iz vinarija te vinske regije, iznimno su utrživa i tražena u inozemstvu.
8.2. Pjenušavo vino
Opis razgraničenog područja: Ljudski čimbenici
Bazna vina za proizvodnju pjenušavih vina proizvode se u vinskoj regiji Tolna gotovo pola stoljeća.
Proizvođači iz te vinske regije ovladali su tradicijama proizvodnje pjenušavog vina i počeli proizvoditi pjenušava vina Tolna, a zatim ih stavljati na tržište.
Za uspjeh proizvoda zaslužni su tehničko znanje i ugled vinogradara i vinara s tog područja. Pjenušava vina Tolna zapravo se proizvode tradicionalnom metodom i fermentiraju u boci. Zahvaljujući tomu osim primarnih voćnih aroma dobro se razvijaju i sekundarni okusi i arome.
Opis vina
Zahvaljujući duljem starenju boja bijelih pjenušavih vina može biti u rasponu od svjetložute do zlatnožute, boja ružičastih pjenušavih vina može biti u rasponu od boje ljuske luka do ružičaste boje maline, a boja crnih pjenušavih vina od rubin-crvene do tamnocrvene. U okusu i mirisu pjenušavih vina Tolna prevladavaju intenzivni, voćni ili pikantni (ružičasto, crno) primarni okusi i arome karakteristične za grožđe, koje dopunjuju sekundarne arome. Pjenušava vina Tolna imaju svježu kiselost.
Prezentacija i dokaz uzročne veze
Klimu vinske regije određuju kontinentalni i sredozemni utjecaji. Isto tako, broj sunčanih sati veći je od nacionalnog prosjeka. Godišnja količina padalina i njezina relativno ravnomjerna raspodjela te tla s relativno dobrom sposobnošću zadržavanja vode pridonose odgovarajućoj opskrbi vodom tijekom razdoblja rasta, što je posebno važan čimbenik za pjenušava vina jer se tako sprečava nastanak biljnih, zagušljivih mirisa i nezrelih, sirovih kiselina koje bi naglasio ugljikov dioksid koji nastaje sekundarnom alkoholnom fermentacijom.
Dugo razdoblje rasta i visoka globalna temperatura pružaju optimalne uvjete za odgovarajuće dozrijevanje grožđa od kojeg se proizvodi bazno vino za pjenušava vina, pa čak i za zadržavanje svježih kiselina.
Položaj vinograda, uvjeti sredozemne klime, vapnenačka i laporasta, ilovasta tla bogata hranjivim tvarima te sorte koje su najbolje prilagođene području proizvodnje daju pjenušavim vinima Tolna jedinstven karakter i pridonose zadržavanju njihove bogate arome, složenih voćnih ili začinjenih aroma, svježeg karaktera i elegantne kiselosti unatoč podvrgavanju sekundarnoj alkoholnoj fermentaciji. Zahvaljujući duljem starenju u skladu s tradicionalnim metodama proizvodnje pjenušavog vina ona imaju elegantne, fine sekundarne arome.
8.3. Gazirano biser vino
Opis razgraničenog područja: Ljudski čimbenici
Kad je riječ o vinima Tolna, gazirana biser vina smatraju se novom kategorijom proizvoda koju su proizvođači počeli proizvoditi od grožđa koje se tradicionalno uzgaja u toj vinskoj regiji kako bi dobili bazno vino za pjenušava vina i koju su uspješno stavili na domaće tržište.
Za gospodarski i tržišni uspjeh proizvoda zapravo su zaslužni vinogradari i vinari s tog područja koji su pridonijeli svojim tehničkim znanjem i ugledom. Gazirana biser vina Tolna obično se proizvode od sorti uzgajanih u toj vinskoj regiji, a njihova kvaliteta postiže se određivanjem datuma berbe koja omogućuje zadržavanje prirodnih, primarnih okusa i aroma grožđa koje se dodatno ističu dodavanjem ugljikova dioksida prije punjenja u boce.
Opis vina
Bijela, ružičasta i crna gazirana biser vina Tolna obilježavaju skladna kiselost, svježina te živahne, složene voćne arome.
Prezentacija i dokaz uzročne veze
Riječ je o jednoj od južnih vinskih regija Mađarske. Lokalnu klimu određuju kontinentalni i sredozemni utjecaji. Riječ je od dijelu Mađarske u koji proljeće stiže najranije, a broj sunčanih sati veći je od nacionalnog prosjeka. Godišnja količina padalina i njezina relativno ravnomjerna raspodjela te tla s relativno dobrom sposobnošću zadržavanja vode pridonose odgovarajućoj opskrbi vodom tijekom razdoblja rasta, što je posebno važan čimbenik za gazirana biser vina jer se tako sprečava nastanak biljnih, zagušljivih mirisa i nezrelih, sirovih kiselina koje bi naglasio ugljikov dioksid prisutan u vinu.
Položaj vinograda, uvjeti sredozemne klime, vapnenačka i laporasta, ilovasta tla bogata hranjivim tvarima te sorte koje su najbolje prilagođene području proizvodnje daju jedinstven karakter proizvodu koji se odražava u složenim voćnim aromama, svježem karakteru i elegantnoj kiselosti.
9. Osnovni dodatni uvjeti
Manje zemljopisne jedinice koje se mogu navesti i pravila o njihovu navođenju
Pravni okvir:
|
Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om ako je tako propisala država članica |
Vrsta dodatnog uvjeta:
|
dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
Opis uvjeta:
1. |
Okrug: Völgységi
Općine Općine: Aba, Aparhant, Bátaapáti, Bikács, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Bölcske, Cikó, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Fürged, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Hidas, Hőgyész, Igar, Iregszemcse, Izmény, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Lajoskomárom, Madocsa, Magyarkeszi, Mezőkomárom, Mórágy, Mőcsény, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagyszékely, Nagymányok, Nagyszokoly, Németkér, Ozora, Paks, Pálfa, Pári, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Seregélyes, Simontornya, Szabadhidvég, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolnanémedi, Váralja i Závod. Za vina na kojima se navodi njihova općina najmanje 85 % proizvoda mora potjecati iz vinograda s područja navedene općine koja su razvrstana kao razred I. ili II. u skladu s katastrom vinograda, a najviše 15 % proizvoda može potjecati iz drugih dijelova razgraničenih područja vinske regije Tolna koja su razvrstana kao razred I. ili II. u skladu s katastrom vinograda. |
2. |
Navedeni vinogradi:
|
Tradicionalni izrazi čija je upotreba dopuštena i izrazi čija je upotreba ograničena
Pravni okvir:
|
Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om ako je tako propisala država članica |
Vrsta dodatnog uvjeta:
|
dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
Opis uvjeta:
Vino:
|
Bijelo: „Késői szüretelésű” (kasna berba), „válogatott szüretelésű” (izborna berba), „muskotály” (muškatno), „cuvée” ili „küvé” (cuvée), „szüretlen” (nefiltrirano), „töppedt szőlőből készült” (proizvedeno od prosušenoga grožđa), „primőr” (primeur) ili „újbor” (novo vino), „első szüret” (prva berba) ili „virgin vintage”, „barrique”, „barrique-ban erjesztett” (fermentirano u barrique bačvi) ili „hordóban erjesztett” (fermentirano u bačvi), „barrique-ban érlelt” (odležano u barrique bačvi) ili „hordóban érlelt” (odležano u bačvi) |
|
Ružičasto: „Válogatott szüretelésű” (izborna berba), „cuvée” ili „küvé” (cuvée), „szüretlen” (nefiltrirano), primőr (primeur) ili újbor (novo vino), „első szüret” (prva berba) ili „virgin vintage” |
|
Crno: „Siller”, „késői szüretelésű” (kasna berba), „válogatott szüretelésű” (izborna berba), „muskotály” (muškatno), „cuvée” ili „küvé” (cuvée), „szüretlen” (nefiltrirano), „töppedt szőlőből készült” (proizvedeno od prosušenoga grožđa), „primőr” (primeur) ili „újbor” (novo vino), „első szüret” (prva berba) ili „virgin vintage”, „barrique”, „barrique-ban erjesztett” (fermentirano u barrique bačvi) ili „hordóban erjesztett” (fermentirano u bačvi), „barrique-ban érlelt” (odležano u barrique bačvi) ili „hordóban érlelt” (odležano u bačvi) |
Pjenušavo vino:
|
bijelo, ružičasto, crno: „Muskotály” (muškatno), „cuvée” ili „küvé” (cuvée), „első szüret” (prva berba) ili „virgin vintage” |
|
Gazirano biser vino |
|
bijelo, ružičasto, crno: „Muskotály” (muškatno), „cuvée” ili „küvé” (cuvée), „első szüret” (prva berba) ili „virgin vintage” |
Dodatna pravila o označivanju
Pravni okvir:
|
Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om ako je tako propisala država članica |
Vrsta dodatnog uvjeta:
|
dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
Opis uvjeta:
|
Budući da je upotreba izraza „muskotály” (muškatno) ograničena, na etiketama proizvoda može se navesti pod sljedećim uvjetima: Najmanje 85 % baznog vina mora se proizvesti od berbe najmanje jedne od sljedećih sorti grožđa: Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Nektár, Ottonel muskotály, Sárga muskotály. |
|
Na etiketi se ne smiju navesti nazivi sorti Alibernet i Bíborkadarka. |
|
Navođenje godine berbe obvezno je na vinima Tolna iz zemljopisnih jedinica koje su manje od razgraničenog područja proizvodnje. Ako se navodi godina berbe, 85 % vina mora potjecati iz te godine berbe. |
|
Ako je vino Tolna primeur ili novo vino, 100 % vina mora potjecati iz navedene godine berbe. |
|
Dopušteni su navođenje bilo koje varijacije izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (zaštićena oznaka izvornosti) koji uključuje izvedeni pridjev na mađarskom te navođenje tog izraza na bilo kojem službenom jeziku Europske unije. |
|
Svaka varijacija naziva manje zemljopisne jedinice koja uključuje sufiks „-i” za izvedenicu pridjeva na mađarskom može se navesti kao oznaka. |
|
Izrazi „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), „termelői palackozás” (punjeno u boce kod proizvođača) i „pinceszövetkezetben palackozva” (punjeno u boce u zadružnom vinskom podrumu) mogu se navesti na svim vinima Tolna. |
|
Izraz „rozé” može se zamijeniti izrazom „rosé”, a izraz „küvé” izrazom „cuvée” ili „házasítás” (mješavina). |
Pravila o prezentiranju
Pravni okvir:
|
Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om ako je tako propisala država članica |
Vrsta dodatnog uvjeta:
|
pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području |
Opis uvjeta:
|
prezentiranje |
|
Vina kasne berbe Tolna, vina izborne berbe Tolna, vina proizvedena od prosušenoga grožđa Tolna i vina iz odabranih vinograda na tržište se mogu stavljati isključivo u staklenim bocama. |
|
To se pravilo ne primjenjuje na vina koja na području proizvodnje u vlastitom podrumu proizvodi sâm proizvođač za potrošnju na mjestu proizvodnje. |
Prethodna obavijest o prezentiranju:
|
Postrojenja za punjenje u boce izvan razgraničenog područja moraju obavijestiti tajništvo Vijeća zajednica proizvođača vina u vinskoj regiji Tolna o svakom punjenju u boce najkasnije osam dana prije početka prezentiranja proizvoda sa zaštićenom oznakom izvornosti. |
Proizvodnja vina izvan razgraničenog područja
Pravni okvir:
|
Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om ako je tako propisala država članica |
Vrsta dodatnog uvjeta:
|
odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
Opis uvjeta:
|
Proizvodnja vina sa zaštićenom oznakom izvornosti Tolna izvan razgraničenog područja dopuštena je samo u sljedećim općinama u županijama navedenima u nastavku koje graniče s razgraničenim područjem. |
|
Županija Tolna: Alsónána, Alsónyék, Báta, Bátaszék, Decs, Harc, Kakasd, Kéty, Medina, Őcsény, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Várdomb, Varsád, Zomba |
|
Županija Baranya: Bisse, Csarnóta, Diósviszló, Harkány, Hegyszentmárton, Kistótfalu, Márfa, Nagytótfalu, Siklós, Szava, Túrony, Vokány, Kisharsány, Nagyharsány, Palkonya, Villány, Villánykövesd Helesfa, Kispeterd, Mozsgó, Nagypeterd, Nyugotszenterzsébet, Szigetvár, Boda, Cserkút, Hosszúhetény, Ivánbattyán, Keszü, Kiskassa, Kővágószőlős, Kővágótöttös, Mecseknádasd, Pécs, Pécsvárad, Szemely, Kisjakabfalva, Babarc, Bár, Bóly, Dunaszekcső, Hásságy, Lánycsók, Máriakéménd, Mohács, Monyoród, Nagynyárád, Olasz, Szajk, Szederkény, Versend |
|
Županija Bács-Kiskun: Akasztó, Bócsa, Kecel, Kiskőrös, Soltvadkert i Borota |
|
Fejér megye: Etyek, Dég |
|
Županija Pest: Szigetcsép |
|
Županija Somogy: Balatonboglár |
Poveznica na specifikaciju proizvoda
https://boraszat.kormany.hu/download/0/92/f2000/TOLNA_termekleiras%204-v%C3%A1ltozat%20COM%20kn.pdf
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/25 |
Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina na temelju članka 97. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
(2023/C 215/09)
Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od dana ove objave.
ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAZINI UNIJE
„Ribera del Guadiana”
PDO-ES-A1295-AM04
Datum podnošenja zahtjeva: 26.3.2021.
1. Podnositelj zahtjeva i legitiman interes
CONSEJO REGULADOR DE LA DO RIBERA DEL GUADIANA REGULATORNI ODBOR ZA OZNAKU IZVORNOSTI „RIBERA DEL GUADIANA”
Tijelo zastupa gospodarski interes subjekata obuhvaćenih ZOI-jom.
2. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena
☐ |
Naziv proizvoda |
☒ |
Kategorija proizvoda od vinove loze |
☒ |
Povezanost |
☐ |
Ograničenja u pogledu stavljanja na tržište |
3. Opis i razlozi za izmjenu
3.1. Uvrštavanje novih kategorija vina
Proteklih se godina međunarodno tržište za gazirana vina povećalo se za 32 % s obzirom na količinu i vrijednost, za razliku od umjerenog rasta na tržištu mirnih vina. Procjenjuje se da je stopa rasta u Španjolskoj približno 10 %.
Taj je trend nastavljen na najvažnijim tržištima, što znači da proizvodnja gaziranih vina nudi priliku za ulazak na nova tržišta.
Ta je kategorija vina poznata na području obuhvaćenom oznakom izvornosti „Ribera del Guadiana”, jer se tamo proizvodi od 80-ih godina prošlog stoljeća, a traže je i subjekti koji upotrebljavaju oznaku izvornosti i najpoznatije stručne udruge u tom sektoru.
Specifikacija je stoga izmijenjena kako bi se uključile sljedeće kategorije: pjenušavo vino, kvalitetno pjenušavo vino, kvalitetno aromatično pjenušavo vino, biser vino i gazirano biser vino.
Na temelju propisa EU-a, uključivanje novih kategorija izmjena je na razini Unije.
3.2. Opravdanje povezanosti sa zemljopisnim područjem za nove kategorije
Ovaj je odjeljak potrebno izmijeniti kako bi se opravdalo dodavanje novih kategorija. Pedoklimatski uvjeti, lokacija područja, stručnost proizvođača i sorte obuhvaćene oznakom podrijetla „Ribera del Guadiana” primjereni su za proizvodnju pjenušavih i biser vina.
3.3. Upućivanje na nove kategorije u zahtjevima za pakiranje i označivanje
Nove su kategorije navedene u ovom odjeljku i informacije su ažurirane u skladu s tim.
JEDINSTVENI DOKUMENT
1. Naziv proizvoda
Ribera del Guadiana
2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla
ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti
3. Kategorije proizvoda od vinove loze
1. |
Vino |
4. |
Pjenušavo vino |
5. |
Kvalitetno pjenušavo vino |
6. |
Kvalitetno aromatično pjenušavo vino |
8. |
Biser vino |
9. |
Gazirano biser vino |
4. Opis vina
4.1. Bijelo vino
Izgled
Bistrina: bistro ili s malo tartarata
Nijansa: žute do zlatne nijanse
Olfaktivna svojstva
Miris: prisutnost voćnih mirisa i/ili cvjetnih mirisa i/ili mirisa nastalih fermentacijom i/ili mirisa drva i prepečenca
Okusna svojstva
Aroma: prisutnost voćnih aroma i/ili cvjetnih aroma i/ili aroma nastalih fermentacijom i/ili aroma drva i prepečenca
Uravnoteženost okusa: uravnotežen omjer alkohola i kiselosti, moguća slatkoća
Završni okus: dugi aromatični naknadni okus
* |
Najveća dopuštena količina sumporova dioksida za vina s udjelom šećera od 5 g/l ili većim: 240 mg/l |
* |
Za bijela vina proizvedena uz upotrebu drvenih spremnika najveći je sadržaj hlapljivih kiselina, izraženo kao octena kiselina, 1 gram po litri do 10 % udjela alkohola po volumenu, plus dodatnih 0,06 grama po litri za svaki postotni bod alkoholne jakosti veće od 10 % vol., do najveće dopuštene količine od 1,08 grama po litri. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
15 |
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
10 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
180 |
4.2. Ružičasto vino
Izgled
Bistrina: bistro ili s malo tartarata
Nijansa: od ružičaste do narančaste, uključujući crvenkaste tonove
Olfaktivna svojstva
Miris: prisutnost voćnih mirisa i/ili cvjetnih mirisa i/ili mirisa nastalih fermentacijom i/ili mirisa drva i prepečenca
Okusna svojstva
Aroma: prisutnost voćnih aroma i/ili cvjetnih aroma i/ili aroma nastalih fermentacijom i/ili aroma drva i prepečenca
Uravnoteženost okusa: uravnotežen omjer alkohola i kiselosti, moguća slatkoća
Završni okus: dugi aromatični naknadni okus
* |
Najveća dopuštena količina sumporova dioksida za vina s udjelom šećera od 5 g/l ili većim: 240 mg/l. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
15 |
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
10 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
180 |
4.3. Crno vino
Izgled
Bistrina: bistro ili s tartaratima ili tvarima za bojenje
Nijansa: ljubičaste do crvene boje opeke
Intenzitet boje: niski, srednji ili visoki.
Olfaktivna svojstva
Miris: prisutnost voćnih mirisa i/ili cvjetnih mirisa i/ili mirisa nastalih fermentacijom i/ili mirisa drva i prepečenca
Okusna svojstva
Aroma: prisutnost voćnih aroma i/ili cvjetnih aroma i/ili aroma nastalih fermentacijom i/ili aroma drva i prepečenca
Uravnoteženost okusa: uravnotežen omjer alkohola i kiselosti, moguća slatkoća
Završni okus: dugi aromatični naknadni okus
* |
Najveća dopuštena količina sumporova dioksida za vina s udjelom šećera od 5 g/l ili većim: 190 mg/l |
* |
Za crna vina proizvedena uz upotrebu drvenih spremnika najveći je sadržaj hlapljivih kiselina, izraženo kao octena kiselina, 1 gram po litri do 10 % udjela alkohola po volumenu, plus dodatnih 0,06 grama po litri za svaki postotni bod alkoholne jakosti veće od 10 % vol., do najveće dopuštene količine od 1,2 grama po litri. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
15 |
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
11 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
13,33 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
150 |
4.4. Pjenušavo vino, kvalitetno pjenušavo vino i kvalitetno aromatično pjenušavo vino
Izgled
Bistrina: bistro i svijetlo bez suspendiranih čestica
Nijansa/ton/intenzitet boje
Bijelo vino:
|
Nijansa: od žute do zlatne |
|
Ružičasto vino: od ružičaste do narančaste, uključujući crvenkaste tonove |
|
Crna vina: ljubičaste do crvene boje opeke |
|
Intenzitet boje: niski, srednji ili visoki |
|
Karbonizacija: vino se pjeni i kontinuirano ispušta ugljikov dioksid u obliku nanizanih malih do srednjih mjehurića, koji ponekad formiraju prsten oko ruba površine. Nastali mjehurići su postojani. |
AROMA
Prisutnost voćnih aroma i/ili cvjetnih aroma i/ili aroma nastalih fermentacijom
OKUS
Aroma: prisutnost voćnih aroma i/ili cvjetnih aroma i/ili aroma nastalih fermentacijom
Uravnoteženost okusa: uravnotežen omjer alkohola i kiselosti, moguća slatkoća i/ili karbonizacija dugi aromatični naknadni okus
* |
Najmanji udio ugljikova dioksida (nadtlak u barima): 3,0 za pjenušavo vino, 3,5 za kvalitetno pjenušavo vino i 3,0 za aromatično pjenušavo vino. |
* |
Najmanja stvarna alkoholna jakost (% vol.) u kvalitetnih aromatičnih pjenušavih vina: 6,0 % vol. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
10 |
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
10 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
13,33 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
185 |
4.5. Biser vino, gazirano biser vino
Izgled
Bistrina: bistro i svijetlo bez suspendiranih čestica
Nijansa/ton/intenzitet boje
Bijelo vino: od žute do zlatne
Ružičasto vino: od ružičaste do narančaste, uključujući crvenkaste tonove
Crna vina: ljubičaste do crvene boje opeke
Intenzitet boje: niski, srednji ili visoki
Karbonizacija: prisutna
AROMA
Prisutnost voćnih aroma i/ili cvjetnih aroma i/ili aroma nastalih fermentacijom
OKUS
Aroma: prisutnost voćnih aroma i/ili cvjetnih aroma i/ili aroma nastalih fermentacijom
Uravnoteženost okusa: uravnotežen omjer alkohola i kiselosti, moguća slatkoća i/ili karbonizacija
Završni okus: dugi aromatični naknadni okus
* |
Udio ugljikova dioksida (nadtlak u barima): 1–2,5 |
* |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (mg/l): 180–235 (i), 150–190 (ii). Najveća vrijednost za svaku kategoriju odnosi se na vina s udjelom neprevrelog šećera iznad 5 g/l, a najniža na vina s udjelom neprevrelog šećera koji je jednak ili manji od 5 g/l. Za biser vina, vrijednosti s (i) odnose se na bijela i ružičasta vina, a vrijednosti s (ii) na crna vina. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
7 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
13,33 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
180 |
5. Postupci proizvodnje vina
a) Posebni enološki postupci
Poseban enološki postupak
Pri ekstrakciji mošta/vina i odvajanju od komina potrebno je primijeniti odgovarajući pritisak kako bi se osiguralo da stopa ekstrakcije ne premaši 70 litara vina na 100 kilograma ubranog grožđa.
Bijela i crna vina fermentado en barrica moraju se fermentirati u hrastovim spremnicima zapremnine do 600 litara.
Vina Tinto roble moraju odležati 90 dana, od toga najmanje 60 dana u hrastovim spremnicima zapremnine do 600 litara.
Vina Vino de guarda moraju odležati 365 dana, od toga najmanje 60 dana u hrastovim spremnicima zapremnine do 600 litara.
Razdoblje odležavanja počinje 1. listopada u godini berbe.
b) Najveći prinosi
1. Bijele sorte
12 000 kilograma grožđa po hektaru
2.
84 hektolitra po hektaru
3. Crne sorte
10 000 kilograma grožđa po hektaru
4.
70 hektolitara po hektaru
6. Razgraničeno zemljopisno područje
— |
TIERRA DE BARROS: Aceuchal, Ahillones, Alange, Almendralejo, Arroyo de San Serván, Azuaga, Berlanga, Calamonte, Corte de Peleas, Entrín Bajo, Feria, Fuente del Maestre, Granja de Torrehermosa, Higuera de Llerena, Hinojosa del Valle, Hornachos, La Morera, La Parra, Llera, Llerena, Maguilla, Mérida (lijeva obala rijeke Guadiana), Nogales, Palomas, Puebla del Prior, Puebla de la Reina, Ribera del Fresno, Salvatierra de los Barros, Santa Marta de los Barros, Solana de los Barros, Torre de Miguel Sesmero, Torremegía, Valencia de las Torres, Valverde de Llerena, Villafranca de los Barros i Villalba de los Barros. |
— |
MATANEGRA: Bienvenida, Calzadilla, Fuente de Cantos, Medina de las Torres, Puebla de Sancho Pérez, Los Santos de Maimona, Usagre, Valencia del Ventoso i Zafra. |
— |
RIBERA ALTA: Aljucén, Benquerencia, Campanario, Carrascalejo, Castuera, La Coronada, Cristina, Don Álvaro, Don Benito, Esparragalejo, Esparragosa de la Serena, Higuera de la Serena, La Garrovilla, Guareña, La Haba, Magacela, Malpartida de la Serena, Manchita, Medellín, Mengabril, Mérida (desna obala rijeke Guadiana), Mirandilla, Monterrubio de la Serena, La Nava de Santiago, Navalvillar de Pela, Oliva de Mérida, Quintana de la Serena, Rena, San Pedro de Mérida, Santa Amalia, Trujillanos, Valdetorres, Valverde de Mérida, Valle de la Serena, Villagonzalo, Villanueva de la Serena, Villar de Rena, Zalamea de la Serena i Zarza de Alange. |
— |
RIBERA BAJA: La Albuera, Almendral, Badajoz, Lobón, Montijo, Olivenza, La Roca de la Sierra, Talavera de la Real, Torremayor, Valverde de Leganés i Villar del Rey. |
— |
MONTÁNCHEZ: Albalá, Alcuéscar, Aldea de Trujillo, Aldeacentenera, Almoharín, Arroyomolinos de Montánchez, Casas de Don Antonio, Escurial, Garciaz, Heguijuela, Ibahernando, La Cumbre, Madroñera, Miajadas, Montánchez, Puerto de Santa Cruz, Robledillo de Trujillo, Salvatierra de Santiago, Santa Cruz de la Sierra, Santa Marta de Magasca, Torre de Santa María, Torrecilla de la Tiesa, Trujillo, Valdefuentes, Valdemorales, Villamesías i Zarza de Montánchez. |
— |
CAÑAMERO: Alía, Berzocana, Cañamero, Guadalupe i Valdecaballeros. |
7. Sorte vinove loze
CABERNET SAUVIGNON
CAYETANA BLANCA
GRACIANO
MACABEO - VIURA
MERLOT
PARDINA - JAÉN BLANCO
SYRAH
TEMPRANILLO - CENCIBEL
TEMPRANILLO - TINTO FINO
8. Opis povezanosti
8.1. Mirna vina (kategorija 1)
Zbog predominantne sredozemne klime na tom području, umjerenih prosječnih temperatura u cijeloj godini i niskih razina vlažnosti, uvjeti su primjereni za uzgoj grožđa uravnotežene kiselosti, alkoholne jakosti koja nije previsoka i odgovarajuće fenolne zrelosti.
Oskudne padaline u ključnim razdobljima ciklusa uzgoja grožđa su ključne jer uvelike smanjuju rizik od gljivičnih oboljenja, što izravno utječe na kvalitetu dobivenih vina.
Prevladavaju crvenkasta glinasta tla. Poznata su kao „barros” (blato), a sastoje se od miocenskih sedimenata sa znatnim udjelom vapnenca koji tlu na nekim područjima daje bjelkastu boju (poznato kao „caleños”, u odnosu na vapnenac u tlu).
U tim uvjetima nastaju vina bogata taninima i tvarima za bojenje, dobre alkoholne jakosti, odgovarajuće razine kiselosti i voćnog aromatičnog profila.
Bijela i ružičasta vina su glatka i uravnotežena, imaju prepoznatljiv voćni i aromatičan karakter te visoku prosječnu kiselost.
8.2. Pjenušava i biser vina (kategorije 4, 5, 6, 8 i 9)
Pedoklimatski uvjeti na tom području utjecali su na ljudske čimbenike u pogledu specifičnog načina rukovanja vinovom lozom, koja se tradicionalno uzgaja u račvastom sustavu uzgoja bez navodnjavanja, s niskom gustoćom sadnje i ograničenim brojem tretmana zaštite bilja.
Pjenušava i biser vina proizvode se od cuvée vina, uglavnom od sorti Macabeo, Parellada, Garnacha Tinta i Tempranillo, koje imaju karakteristike opisane u prethodnoj točki. To su blaga su i uravnotežena vina jakih aroma koja se obično proizvode „tradicionalnom metodom”.
9. Posebni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)
Pravni okvir:
nacionalno zakonodavstvo
Vrsta dodatnog uvjeta:
dodatne odredbe u pogledu označivanja
Opis uvjeta:
sva pakiranja koja se upotrebljavaju za stavljanje na tržište vina s oznakom izvornosti „Ribera del Guadiana” moraju biti označena zaštićenim nazivom u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a.
— |
PAKIRANJE VINA: Vina Crianza, Reserva i Gran Reserva mogu se stavljati na tržište samo u staklenim bocama. |
— |
SUSTAVI ZA ZATVARANJE: Odležana vina zatvaraju se čepovima od pluta. Vina koja nisu podvrgnuta postupku odležavanja mogu se zatvoriti čepovima koji nisu od pluta samo ako Regulatorni odbor smatra da to ne ugrožava kvalitetu ili ugled vina obuhvaćenih zaštićenom oznakom. |
— |
OZNAČIVANJE VINA Oznake „Premium” i „Riserva” mogu se koristiti za kvalitetna pjenušava vina. |
Poveznica na specifikaciju proizvoda
https://www.juntaex.es/documents/77055/621148/Pliego+de+Condiciones+Ed+8+Ver+03+Envio+para+Publicacion.pdf/7d03b40c-6f89-b936-079b-794a1ebdaa6b?t=1666866589413
19.6.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 215/32 |
Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina na temelju članka 97. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
(2023/C 215/10)
Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od dana ove objave.
ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE NA RAZINI UNIJE
„La Mancha”
PDO-ES-A0045-AM05
Datum zahtjeva: 21.6.2022.
1. Izmjene
1.1. Podnositelj zahtjeva i legitiman interes
Asociación Interprofesional de la D.O. vitivinícola La Mancha
Zastupa sve gospodarske subjekte koji proizvode to zaštićeno vino.
1.2. Opis i razlozi
PAKIRANJE JE OGRANIČENO NA RAZGRANIČENO PODRUČJE.
OPIS:
Dodan je novi odlomak o pakiranju kako bi se utvrdilo da se ono mora odvijati unutar područja proizvodnje definiranog u točki 4. specifikacije proizvoda.
Izmjena se odnosi na točku 8. specifikacije proizvoda i točku 9. jedinstvenog dokumenta.
Stoga se smatra da je ta izmjena obuhvaćena kategorijama izmjena na razini Unije iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/33 i podrazumijeva daljnja ograničenja za stavljanje proizvoda na tržište.
RAZLOG:
U skladu s člankom 4. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 razlog za uključivanje tog zahtjeva zaštita je kvalitete i ugleda vina sa ZOI-jem „La Mancha”, jamčenje njihova podrijetla te osiguravanje posebnih svojstava i kvalitete koji su povezani s područjem podrijetla.
Proizvodnja vina s oznakom izvornosti nije gotova nakon postupka pretvorbe mošta u vino alkoholnom fermentacijom i drugih dodatnih postupaka, nego nakon pakiranja. To se mora smatrati završnom fazom proizvodnje tih vina, s obzirom na to da su uključeni drugi enološki postupci koji bi mogli utjecati na posebna svojstva, konkretno: filtriranje, stabilizacija i različite vrste korektivnih mjera.
Tom se obvezom izbjegavaju mogući rizici pri prijevozu vina izvan područja na kojem se proizvode, uključujući oksidaciju i toplinski stres zbog visokih ili niskih temperatura i smanjenje kvalitete proizvoda, što bi štetno djelovalo na njegova fizikalno-kemijska (kiselost, polifenoli i bojila) i organoleptička svojstva (boja, miris, okus) i na njegovu stabilnost. Smanjuje se i rizik od mikrobiološke kontaminacije (bakterijima, virusima, gljivama, plijesni ili kvascima).
Slično tome, pakiranje na zemljopisnom području proizvodnje definiranom u odjeljku 4. specifikacije proizvoda omogućuje bolju kontrolu postupaka pakiranja.
JEDINSTVENI DOKUMENT
1. Naziv proizvoda
La Mancha
2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla
ZOI – zaštićena oznaka izvornosti
3. Kategorije proizvoda od vinove loze
1. |
Vino |
5. |
Kvalitetna pjenušava vina |
8. |
Biser vino |
4. Opis vina
1. Bijelo i ružičasto vino, mlada i tradicionalna vina te bijela vina dozrela u hrastovim bačvama
SAŽETI TEKSTUALNI OPIS
Niska alkoholna jakost. Nijanse bijelih vina u rasponu su od zelenkastih do žutih, ali ne i zlatnih. Primarne su arome jake i voćne, blago kiselkaste i uravnotežene.
Ako su odležala u bačvama, boja im je u rasponu od žute do zlatne ili slamnate, s prženim notama i pozadinskim notama vanilije te trajnim notama hrasta i voća.
Boja ružičastih vina varira od ružičaste do narančaste boje lososa, s jakim i primarnim aromama. Blago su kisela, uravnotežena i voćnog okusa.
Vina fermentirana u bačvi imaju arome i dugotrajan naknadni okus koji podsjeća na bačvu.
* |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina mladih vina: 8,33 miliekvivalenata po litri. |
* |
Najveći udio sulfita: 190 mg/l ako je šećer ≥ 5 g/l (osim vina dozrelih u hrastovim bačvama) |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
9 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
10 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
140 |
2. Mlada i tradicionalna crna vina i crna vina dozrela u hrastovim bačvama
SAŽETI TEKSTUALNI OPIS
Od ljubičastocrvene do granatnocrvene boje, jaka i voćna vina, primarnih aroma. Okus tanina, uravnoteženog omjera alkohola i kiselosti, dugotrajnog voćnog okusa. Boja vina koje je dozrijevalo u bačvama varira od granatnocrvene do rubincrvene boje. Jaka su, voćna, primarnih aroma i arome vanilije. U ustima ostavljaju dugotrajan i uravnotežen okus s natruhama vanilije. Daljnjim starenjem mogu dobiti nijanse terakote ili naranče. Dugotrajna su okusa koji podsjeća na med. U ustima su blaga, skladna, zaokružena i strukturirana. Vina fermentiranima u bačvama imaju arome i naknadni okus koji podsjeća na bačvu.
* |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina mladih vina: 8,33 miliekvivalenata po litri. |
* |
Najveći udio sulfita: 180 mg/l ako je šećer ≥ 5 g/l (osim vina dozrelih u hrastovim bačvama) |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
11,5 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
10 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
130 |
3. Tradicionalno prirodno slatko vino
SAŽETI TEKSTUALNI OPIS
U skladu sa suhoćom (sic) bijelih vina i u rasponu od granatnocrvene do žutosmeđe kod crnih vina. Intenzivno aromatična, podsjećaju na voće i/ili džemove, uravnotežena i puna.
* |
Najveća ukupna alkoholna jakost unutar je zakonskih ograničenja utvrđenih relevantnim propisima EU-a. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
13 |
Najmanja ukupna kiselost |
4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
20 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
250 |
4. Bijelo i crno vino pod nazivima „crianza”, „reserva” i „gran reserva”
SAŽETI TEKSTUALNI OPIS
Bijela vina variraju u rasponu od boje slame do zlatne boje, različitih su intenziteta, ovisno o starosti. Drvenaste i prepečene arome. Uravnotežena. Crna vina boje su od granatnocrvene do terakote, ovisno o starosti. Starenjem se aroma mijenja iz voćnog u drvenasti i/ili prepečeni. Uravnotežena i puna okusa.
* |
Najveća ukupna alkoholna jakost unutar je zakonskih ograničenja utvrđenih relevantnim propisima EU-a. |
** |
Najmanja stvarna volumna alkoholna jakost određena je u specifikaciji ovisno o tome radi li se o bijelom ili crnom vinu. |
*** |
Donje granice sadržaja hlapljivih kiselina ovisno o razini i trajanju starenja. |
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja ukupna kiselost |
4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
20 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
150 |
5. Kvalitetna pjenušava vina
SAŽETI TEKSTUALNI OPIS
Boja pjenušavih bijelih vina varira od blijede do zlatne i svijetle, dok su nijanse ružičastih vina blijedoružičaste. Mjehurići su mali i postojani. Arome su čiste i izražene. Punog su i uravnoteženog okusa.
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja ukupna kiselost |
4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
11,66 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
6. Biser vino
SAŽETI TEKSTUALNI OPIS
Biser vina mogu biti bijela vina različitih nijansi žute, ružičasta vina različitih nijansi ružičaste i crna vina ljubičastocrvene boje. Bijela vina imaju primarne mirisne arome, dok su arome ružičastih i crnih vina intenzivne i podsjećaju na crveno voće. Riječ je o vinima punog, uravnoteženog okusa s istaknutim ugljikovim dioksidom.
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) |
|
Najmanja ukupna kiselost |
4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
10 |
Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
5. Postupci proizvodnje vina
5.1. Posebni enološki postupci
Bijela, ružičasta i crna vina obuhvaćena [ovim ZOI-jem] moraju se proizvoditi isključivo od dopuštenih sorti. Nije dopušteno miješati sorte bijelog i crnog vina.
Maksimalna stopa konverzije iznosi 74 litre vina na svakih 100 kilograma ubranog grožđa.
Bijela i ružičasta vina proizvode se gnječenjem grozdova i cijeđenjem primjenom statičkog ili dinamičkog sustava. Grožđe se može unaprijed macerirati radi ekstrakcije aroma i boje, a obavezna je fermentacija na temperaturi od najviše 22 °C.
Za crna vina grožđe mora fermentirati s kožicom tijekom najmanje tri dana na temperaturi od najviše 28 °C.
5.2. Najveći prinosi
1. |
Vinogradi s račvastim sustavom uzgoja 10 000 kilograma grožđa po hektaru |
2. |
Vinogradi s račvastim sustavom uzgoja 74 hektolitra po hektaru |
3. |
Vinogradi s brajdama 13 000 kilograma grožđa po hektaru |
4. |
Vinogradi s brajdama 96,2 hektolitra po hektaru |
6. Razgraničeno zemljopisno područje
La Mancha je prirodna i povijesna regija smještena u autonomnoj zajednici Kastilja-La Mancha u središtu Španjolske. Obuhvaća sjeverni dio pokrajine Albacete, južni i jugozapadni dio pokrajine Ciudad Real, istočni dio pokrajine Toledo i jugozapadni dio pokrajine Cuenca.
7. Sorte vinove loze
AIRÉN
BOBAL
CABERNET SAUVIGNON
GARNACHA TINTA
MACABEO - VIURA
SYRAH
TEMPRANILLO - CENCIBEL
VERDEJO
8. Opis povezanosti
8.1. Vino
Prema sastavu, tlo u nizini La Mancha produkt je sedimentacije vapnenca, lapora i pijeska u miocenu, zbog čega je zemlja smeđe ili crvenkastosmeđe boje. Zahvaljujući obilju vapnenačkih tala u La Manchi to je područje zaista idealno za proizvodnju punih crnih vina, pogodnih za dozrijevanje, dok pjeskoviti vapnenac vinu daje ugodnu jačinu.
Zbog izostanka padalina (od 300 do 350 mm godišnje) i velike izloženosti sunčevoj svjetlosti (3 000 sunčanih sati) dobivaju se vina intenzivnih boja primjetno jačeg aromatskog intenziteta.
Prosječni je prinos vinograda nizak, što isto tako pridonosi izvrsnoj uravnoteženosti vina.
8.2. Biser vino
Zbog ekstremne kontinentalne klime, sastava crvenkastosmeđeg tla i visokih temperatura biser vina odlikuju voćne arome i nijanse. Kao bazno vino za proizvodnju tih vina koriste se vina opisana u odjeljku o vinu. Stoga se sadržaj tog odjeljka odnosi i na biser vina.
8.3. Kvalitetna pjenušava vina
Zemljopisno okruženje omogućuje uzgoj sorti utvrđenih u specifikaciji, koje vinu daju puninu i uravnoteženost. Slično tome, zbog izostanka padalina i zbog sati sunčeve svjetlosti dobiva se prirodna alkoholna jakost koja omogućuje proizvodnja vina utvrđenih razina alkoholne jakosti. Za proizvodnju pjenušavih vina kao bazno vino upotrebljavaju se vina navedena u odjeljku o vinu. Stoga se sadržaj tog odjeljka primjenjuje i na pjenušava vina.
9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)
Pravni okvir
nacionalno zakonodavstvo
Vrsta dodatnog uvjeta
dodatne odredbe u pogledu označivanja
Opis uvjeta:
Kako bi se navela specifična, posebna sorta grožđa, najmanje 85 % upotrijebljenog grožđa mora pripadati toj sorti, što mora biti navedeno u evidenciji vinarije.
Na oznaci kvalitetnih pjenušavih vina sa ZOI-jem La Mancha mogu se navesti izrazi „Premium” i „Reserva”.
Pravni okvir
nacionalno zakonodavstvo
Vrsta dodatnog uvjeta
Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području.
Opis uvjeta:
Mora se pakirati na razgraničenom području proizvodnje. Proizvodnja vina s oznakom izvornosti nije gotova nakon postupka pretvorbe mošta u vino alkoholnom fermentacijom i drugih dodatnih postupaka, nego nakon pakiranja. To se mora smatrati završnom fazom proizvodnje tih vina, s obzirom na to da su uključeni drugi enološki postupci koji bi mogli utjecati na posebna svojstva, konkretno: filtriranje, stabilizacija i različite vrste korektivnih mjera. Punjenje u boce na području proizvodnje omogućuje izravnu kontrolu postupka pakiranja i izbjegava moguće neželjene posljedice prijevoza, primjerice oksidacija i toplinski stres, koji bi oslabili fizikalno-kemijska i organoleptička svojstva vina i utjecali na njihovu stabilnost.
Poveznica na specifikaciju proizvoda
http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM05_La_Mancha.pdf