ISSN 1977-1088 |
||
Službeni list Europske unije |
C 255 |
|
![]() |
||
Hrvatsko izdanje |
Informacije i objave |
Godište 64. |
Sadržaj |
Stranica |
|
|
||
|
|
I. Rezolucije, preporuke i mišljenja |
|
|
REZOLUCIJE |
|
|
Europski parlament |
|
|
srijeda, 18. prosinca 2019. |
|
2021/C 255/01 |
||
2021/C 255/02 |
||
2021/C 255/03 |
||
2021/C 255/04 |
||
2021/C 255/05 |
||
2021/C 255/06 |
||
|
četvrtak, 19. prosinca 2019. |
|
2021/C 255/07 |
||
2021/C 255/08 |
||
2021/C 255/09 |
||
2021/C 255/10 |
||
2021/C 255/11 |
||
2021/C 255/12 |
||
2021/C 255/13 |
||
|
MIŠLJENJA |
|
|
Europski parlament |
|
|
srijeda, 18. prosinca 2019. |
|
2021/C 255/14 |
||
2021/C 255/15 |
|
III Pripremni akti |
|
|
Europski parlament |
|
|
utorak, 17. prosinca 2019. |
|
2021/C 255/16 |
||
2021/C 255/17 |
||
2021/C 255/18 |
||
2021/C 255/19 |
||
2021/C 255/20 |
||
2021/C 255/21 |
||
2021/C 255/22 |
||
2021/C 255/23 |
||
2021/C 255/24 |
||
2021/C 255/25 |
||
|
srijeda, 18. prosinca 2019. |
|
2021/C 255/26 |
Odluka Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o izboru Europskog ombudsmana (2019/2042(INS)) |
|
2021/C 255/27 |
||
2021/C 255/28 |
OZNAKE POSTUPAKA
(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.) Amandmani Parlamenta: Novi tekst piše se podebljanim kurzivom . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta podebljanim kurzivom i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta. |
HR |
|
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/1 |
EUROPSKI PARLAMENT
ZASJEDANJE 2019.–2020.
Dnevna sjednica od 11. prosinca 2019.
Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 213, 4.6.2021.
Dnevne sjednice od 16. do 19. prosinca 2019.
Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 224, 11.6.2021.
USVOJENI TEKSTOVI
I. Rezolucije, preporuke i mišljenja
REZOLUCIJE
Europski parlament
srijeda, 18. prosinca 2019.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/2 |
P9_TA(2019)0099
Aktivne tvari, uključujući dimoksistrobin i mankozeb
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari benfluralin, dimoksistrobin, fluazinam, flutolanil, mankozeb, mekoprop-P, mepikvat, metiram, oksamil i piraklostrobin (D064213/02 – 2019/2925(RSP))
(2021/C 255/01)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Nacrt provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari benfluralin, dimoksistrobin, fluazinam, flutolanil, mankozeb, mekoprop-P, mepikvat, metiram, oksamil i piraklostrobin (D064213/02, |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 17. i članak 21., |
— |
uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2015/408 оd 11. ožujka 2015. o provedbi članka 80. stavka 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i izradi popisa kandidata za zamjenu (2), |
— |
uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (4), |
— |
uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
A. |
budući da je 1. listopada 2006. Direktivom Komisije 2006/75/EZ (5) dimoksistrobin uvršten u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (6) i da se smatra odobrenim u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
B. |
budući da postupak obnavljanja odobrenja za dimoksistrobin u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (7) traje od 2013.; |
C. |
budući da je rok važenja odobrenja aktivne tvari dimoksistrobin, koji je prvotno trebao završiti 30. rujna 2016., već bio produljen za 16 mjeseci Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1136/2013 (8), zatim za jednu godinu Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/84 (9), pa ponovno za jednu godinu Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1796 (10), te bi sada opet trebao biti produljen za jednu godinu ovim nacrtom provedbene uredbe Komisije, čime bi se rok važenja odobrenja produljio do 31. siječnja 2021.; |
D. |
budući da je 1. srpnja 2006. Direktivom Komisije 2005/72/EZ (11) mankozeb uvršten u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ i da se smatra odobrenim u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
E. |
budući da postupak obnavljanja odobrenja za mankozeb u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 844/2012 traje od 2013.; |
F. |
budući da je rok važenja odobrenja aktivne tvari mankozeb, koji je prvotno trebao završiti 30. lipnja 2016., već bio produljen za 19 mjeseci Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 762/2013 (12), zatim za jednu godinu Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/84, pa ponovno za jednu godinu Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1796, te bi sada opet trebao biti produljen za jednu godinu ovim nacrtom provedbene uredbe Komisije, čime bi se rok važenja odobrenja produljio do 31. siječnja 2021.; |
G. |
budući da Komisija nije objasnila razloge za produljenja, već samo navodi: „Budući da je ocjenjivanje tih tvari odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositeljâ zahtjeva, odobrenja tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju.”; |
H. |
budući da je svrha Uredbe (EZ) br. 1107/2009 osigurati visoku razinu zaštite kako zdravlja ljudi i životinja tako i okoliša te istodobno očuvati konkurentnost poljoprivrede Unije; budući da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti zaštiti osjetljivih skupina stanovništva, uključujući trudnice, dojenčad i djecu; |
I. |
budući da je potrebno primijeniti načelo predostrožnosti te da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da tvari trebaju biti dijelom sredstava za zaštitu bilja samo ako je dokazano da predstavljaju očitu korist kod uzgoja bilja i da prema predviđanjima nemaju štetne učinke na zdravlje ljudi i životinja ili neprihvatljive učinke na okoliš; |
J. |
budući da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da bi u interesu sigurnosti rok važenja odobrenja za aktivne tvari trebao biti vremenski ograničen; budući da bi rok važenja odobrenja trebao biti razmjeran mogućim rizicima povezanima s uporabom takvih tvari, međutim, u ovim slučajevima očito je da nema takve proporcionalnosti; |
K. |
budući da Komisija i države članice imaju mogućnost i odgovornost za djelovanje u skladu s načelom predostrožnosti kada je utvrđena mogućnost štetnog djelovanja na zdravlje, ali i dalje postoji znanstvena nesigurnost, donošenjem privremenih mjera za upravljanje rizikom nužnih za osiguranje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja; |
L. |
budući da se člankom 21. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 propisuje da Komisija u svakom trenutku može preispitati odobrenje aktivne tvari, posebno ako u svjetlu novih znanstvenih i tehničkih spoznaja smatra da ima naznaka da tvar više ne ispunjava mjerila za odobrenje iz članka 4., te budući da to preispitivanje može dovesti do povlačenja ili izmjene odobrenja tvari; |
Svojstva endokrine disrupcije i reproduktivna toksičnost kategorije 1B
M. |
budući da je Provedbenom uredbom (EU) 2015/408 dimoksistrobin 2015. uvršten na popis „kandidata za zamjenu” jer je akutna referentna doza (ARfD) za tu aktivnu tvar znatno niža od one za većinu odobrenih aktivnih tvari unutar njihovih skupina te jer bi se trebalo smatrati da ima svojstva endokrine disrupcije koja mogu imati štetne učinke na ljude; |
N. |
budući da se u skladu s točkom 3.6.5. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 aktivne tvari ne mogu odobriti ako se smatra da imaju svojstva endokrine disrupcije koja bi mogla imati štetne učinke na ljude, osim ako je izlaganje ljudi toj aktivnoj tvari, safeneru ili sinergistu u sredstvu za zaštitu bilja pod realno pretpostavljenim uvjetima uporabe zanemarivo, tj. sredstvo se upotrebljava u zatvorenim sustavima ili drugim uvjetima koji isključuju kontakt s ljudima i kad ostaci dotične aktivne tvari, safenera ili sinergista u hrani i hrani za životinje ne prelaze standardne vrijednosti utvrđene prema članku 18. stavku 1. točki (b) Uredbe (EZ) br. 396/2005. Europskog parlamenta i Vijeća (13); |
O. |
budući da je na 47. sastanku Odbora za procjenu rizika (RAC) održanom 27. veljače 2019. dogovoreno da će se mankozeb klasificirati kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1B; |
P. |
budući da se u skladu s točkom 3.6.4. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 aktivne tvari ne mogu odobriti ako su reproduktivno toksične tvari kategorije 1B, osim ako aktivna tvar, na temelju dokumentiranih dokaza sadržanih u prijavi, nije nužna za kontroliranje ozbiljne opasnosti za zdravlje bilja koja se ne može zaustaviti drugim dostupnim sredstvima, uključujući nekemijske metode, te se u tim slučajevima mjere za smanjenje rizika moraju poduzeti kako bi se izloženost ljudi i okoliša toj aktivnoj tvari svela na minimum; |
Q. |
budući da se izloženost mankozebu povezuje s povećanjem rizika od obolijevanja od Parkinsonove bolesti kod poljoprivrednika i drugih osoba u ruralnim područjima u Nizozemskoj i Francuskoj (14); |
R. |
budući da je mankozeb kombinacija dvaju drugih ditiokarbamata, odnosno maneba i zineba, koji više nisu odobreni za upotrebu u Uniji zbog rizika koje predstavljaju za zdravlje ljudi i okoliša; |
S. |
budući da je mankozeb vrlo toksičan za vodeni okoliš, da se sumnja da oštećuje ljudski fetus te da može izazvati alergijske reakcije na koži; |
T. |
budući da je neprihvatljivo da se u Uniji dopusti daljnja upotreba tvari za koje je poznato da ispunjavaju kriterije za isključivanje (utvrđene upravo radi zaštite ljudskog zdravlja i okoliša) za aktivne tvari koje su mutagene, karcinogene, toksične za reprodukciju ili koje imaju svojstva endokrine disrupcije, čime se time ugrožavaju javno zdravlje i okoliš; |
U. |
budući da podnositelji zahtjeva mogu zloupotrijebiti automatski sustav koji je sastavni dio radnih metoda Komisije kojim je omogućeno trenutačno produljuje roka odobrenja aktivnih tvari ako ponovna procjena rizika nije završena, namjerno odugovlačeći proces ponovne procjene pružanjem nepotpunih podataka i traženjem dodatnih odstupanja i posebnih uvjeta, što dovodi do neprihvatljivih rizika za okoliš i zdravlje ljudi jer tijekom tog razdoblja izloženost opasnim tvarima i dalje traje; |
V. |
budući da je u svojoj Rezoluciji od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja Parlament pozvao Komisiju i države članice „da osiguraju da se proceduralno produljenje razdoblja odobrenja tijekom trajanja postupka, u skladu s člankom 17. Uredbe, ne koristi za aktivne tvari koje su mutagene, karcinogene, toksične za reprodukciju i stoga pripadaju u kategoriju 1A ili 1B ili aktivne tvari koje remete rad endokrinih žlijezda te su štetne za ljude ili životinje, kao što je trenutačno slučaj za tvari poput flumioksazina, tiakloprida, klorotolurona i dimoksistrobina”; |
W. |
budući da je nizozemski parlament izrazio zabrinutost zbog produljenja razdoblja odobrenja te pozvao da se prekinu produljenja za tvari za koje se zna da predstavljaju znatnu prijetnju biološkoj raznolikosti (posebno za pčele i bumbare) ili koje su karcinogene, mutagene, endokrino disruptivne i/ili reproduktivno toksične (15); |
X. |
budući da je rok za javno savjetovanje Europske agencije za sigurnost hrane o mankozebu bio 28. travnja 2018.; budući da, na temelju trenutačno dostupnih informacija od tijela Unije za procjenu rizika, nizozemsko Povjerenstvo za odobrenje sredstava za zaštitu bilja i biocida (Ctgb) ocjenjuje da su dostupni podaci dostatni za brzu odluku o tome treba li obnoviti odobrenje za mankozeb ili ne (16); |
1. |
smatra da Nacrt provedbene uredbe Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
2. |
smatra da se nacrtom provedbene uredbe Komisije ne poštuje načelo predostrožnosti; |
3. |
smatra da odluka o produljenju roka važenja odobrenja dimoksistrobina i mankozeba nije u skladu s kriterijima sigurnosti utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1107/2009, ne temelji se na dokazima da se te tvari mogu sigurno koristiti niti je dokazano da su one prijeko potrebne za proizvodnju hrane u Uniji; |
4. |
poziva Komisiju da povuče svoj nacrt provedbene uredbe i da Odboru podnese novi nacrt kojim se u obzir uzimaju znanstveni dokazi o štetnim svojstvima svih relevantnih tvari, posebno dimoksistrobina i mankozeba; |
5. |
poziva Komisiju da na sljedećem sastanku Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje predstavi prijedloge za neobnavljanje odobrenja za dimoksistrobin i mankozeb; |
6. |
poziva Komisiju da ubuduće predstavlja nacrte provedbenih uredbi za produljenje roka važenja odobrenja samo za tvari za koje se na temelju postojećih znanstvenih saznanja ne očekuje da će u budućnosti dovesti do prijedloga Komisije za neobnavljanje odobrenja za predmetnu aktivnu tvar; |
7. |
poziva Komisiju da povuče odobrenja za tvari za koje postoje dokazi ili osnovana sumnja da neće ispuniti kriterije sigurnosti utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009; |
8. |
poziva države članice da osiguraju ispravnu i pravovremenu ponovnu procjenu odobrenja aktivnih tvari za čije su izvještavanje one zadužene te da osiguraju da se što prije učinkovito riješe trenutačna kašnjenja; |
9. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
(1) SL L 309, 24.11.2009., str. 1.
(2) SL L 67, 12.3.2015., str. 18.
(3) SL L 55, 28.2.2011., str. 13.
(4) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0356.
(5) Direktiva Komisije 2006/75/EZ od 11. rujna 2006. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ radi uvrštavanja dimoksistrobina kao aktivne tvari (SL L 248, 12.9.2006., str. 3.).
(6) Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).
(7) Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka obnavljanja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).
(8) Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1136/2013 оd 12. studenoga 2013. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivnih tvari: klotianidin, dimoksistrobin, oksamil i petoksamid (SL L 302, 13.11.2013., str. 34.).
(9) Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/84 оd 19. siječnja 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivnih tvari klorpirifos, klorpirifos-metil, klotianidin, spojevi bakra, dimoksistrobin, mankozeb, mekoprop-p, metiram, oksamil, petoksamid, propikonazol, propineb, propizamid, piraklostrobin i zoksamid (SL L 16, 20.1.2018., str. 8.).
(10) Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1796 оd 20. studenoga 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja rokova odobrenja aktivnih tvari amidosulfuron, bifenoks, klorpirifos, klorpirifos-metil, klofentezin, dikamba, difenkonazol, diflubenzuron, diflufenikan, dimoksistrobin, fenoksaprop-P, fenpropidin, lenacil, mankozeb, mekoprop-p, metiram, nikosulfuron, oksamil, pikloram, piraklostrobin, piriproksifen i tritosulfuron (SL L 294, 21.11.2018., str. 15.).
(11) Direktiva Komisije 2005/72/EZ od 21. listopada 2005. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ radi uvrštavanja aktivnih tvari klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb i metiram (SL L 279, 22.10.2005., str. 63.).
(12) Provedbena uredba Komisije (EU) br. 762/2013 оd 7. kolovoza 2013. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenjâ aktivnih tvari: klorpirifos, klorpirifos-metil, mankozeb, maneb, MCPA, MCPB i metiram (SL L 213, 8.8.2013., str. 14.).
(13) Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).
(14) https://www.bnnvara.nl/zembla/artikelen/risico-op-ziekte-van-parkinson-bij-blootstelling-aan-landbouwgif, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/23713084, https://academic.oup.com/ije/article/47/1/299/4609336
(15) TK 21501-32 br. 1176.
(16) TK 27858, br. 485.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/7 |
P9_TA(2019)0101
Javna diskriminacija i govor mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja”
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (2019/2933(RSP))
(2021/C 255/02)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o pravima čovjeka i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, a osobito Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima (ICESCR) koje je donijela Opća skupština UN-a 16. prosinca 1966. u New Yorku, |
— |
uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP), |
— |
uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”), |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta (UNCRC), |
— |
uzimajući u obzir članke 2., 3., 8., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
— |
uzimajući u obzir članak 207. i glave IV. i V. dijela trećeg Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
— |
uzimajući u obzir članak 45. Povelje, |
— |
uzimajući u obzir Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), koje je Vijeće donijelo 2013., |
— |
uzimajući u obzir načela iz Yogyakarte (o primjeni Zakona o međunarodnim ljudskim pravima u odnosu na spolnu orijentaciju i rodni identitet) donesena u studenom 2006. i 10 dodatnih načela („dodatnih 10”, Dodatna načela i obveze države o primjeni Zakona o međunarodnim ljudskim pravima u odnosu na spolnu orijentaciju, rodni identitet, rodno izražavanje i spolna obilježja), donesenih 10. studenoga 2017., |
— |
uzimajući u obzir preporuku CM/Rec(2010)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o mjerama za suzbijanje rodne i spolne diskriminacije od 31. ožujka 2010., |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (1), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta (2), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o budućnosti popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (2019. – 2024.) (3), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (4), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2019. o pravima djece povodom 30. obljetnice Konvencije UN-a o pravima djeteta (5), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (6), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2019. o kriminalizaciji spolnog odgoja u Poljskoj (7), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o rodnoj ravnopravnosti u medijskom sektoru u EU-u (8), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2009. o litavskom zakonu o zaštiti maloljetnika od štetnih utjecaja javnog informiranja (9), |
— |
uzimajući u obzir rezultate istraživanja o zajednici LGBT u EU-u koje je 2012. provela Agencija EU-a za temeljna prava (FRA), |
— |
uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
A. |
budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima i Povelji te da bi se trebalo u potpunosti poštovati; |
B. |
budući da su sve države članice u okviru međunarodnog prava i ugovora EU-a preuzele obveze i dužnosti da će poštovati, jamčiti, štititi i ispunjavati temeljna prava; |
C. |
budući da istraživanja, ankete i izvješća (10) pokazuju da su javna diskriminacija i govor mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI u porastu u cijelom EU-u; budući da je u EU-u zabilježen sve veći broj zločina iz mržnje potaknutih mržnjom protiv pripadnika skupine LGBTI; budući da se tim napadima krše temeljna prava pripadnika zajednice LGBTI, a odgovori tijela javne vlasti i dalje su često nedostatni; |
D. |
budući da napadi na temeljna prava pripadnika skupine LGBTI predstavljaju ozbiljnu prijetnju poštovanju temeljnih prava u EU-u i budući da su ti napadi često povezani s napadima na prava žena i prava manjina; |
E. |
budući da govor mržnje javnih vlasti usmjeren protiv pripadnika skupine LGBTI ima širi utjecaj jer se njime daje legitimitet za progon, nasilje i diskriminaciju nad pripadnicima te skupine te se stvaraju preduvjeti za takve postupke u društvu u cjelini; |
F. |
budući da sigurnost zajednice LGBTI nije odvojena od sigurnosti svih građana Europe, a narušavanje te sigurnosti pokazatelj je i narušavanja svih temeljnih prava; budući da je ksenofobična retorika također pridonijela stvaranju sve nesigurnijeg i neodrživijeg okruženja za organizacije i borce za ljudska prava koji zagovaraju prava pripadnika skupine LGBTI; |
G. |
budući da postoji otpor prema rodnoj ravnopravnosti u EU-u i šire, koji je, osim općenito na žene, izravno usmjeren i na pripadnike skupine LGTBI te negativno utječe na njih; budući da populizam i krajnje desni ekstremizam potiču taj otpor; |
H. |
budući da je stigmatizacija zbog stvarne ili percipirane seksualne orijentacije, rodnog identiteta ili spolnih obilježja i dalje prisutna diljem EU-u; |
I. |
budući da postoji ozbiljan manjak sustavnog praćenja, dokumentiranja i prikupljanja podataka o mržnji i nasilju usmjerenima protiv pripadnika skupine LGTBI; |
J. |
budući da veliki broj zločina iz mržnje počinjenih nad pripadnicima skupine LGTBI ostaje neprijavljen; budući da prijavljivanje nosi rizik i strah od otkrivanja seksualne orijentacije, rodnog identiteta, spolnih obilježja i rodnog izražavanja osobe koja vrši prijavu; |
K. |
budući da u velikoj većini država članica postoje pravne mjere protiv diskriminacije i nasilja; međutim, budući da je provedba tih mjera i dalje nedostatna, zbog čega su pripadnici skupine LGBTI i dalje izložene zločinima iz mržnje, govoru mržnje i diskriminaciji, osobito u području zdravstvene zaštite, obrazovanja, zapošljavanja i stanovanja; |
L. |
budući da su brojni napadi javnih vlasti protiv pripadnika zajednice LGBTI usmjereni na obrazovne ustanove i škole; budući da je to posebno štetno za mlade pripadnike skupine LGBTI; |
M. |
budući da seksualna orijentacija i rodni identitet spadaju u djelokrug prava pojedinca na privatnost, koja su zajamčena međunarodnim, europskim i nacionalnim pravom o ljudskim pravima, a javne bi vlasti trebale promicati jednakost i nediskriminaciju (11); |
N. |
budući da bi trebalo zajamčiti slobodu izražavanja, na internetu i izvan njega, za medije, kulturne i nevladine organizacije (NVO) i pojedince, osobito u svjetlu zabrinjavajućeg trenda ukidanja i zabranjivanja sadržaja povezanog sa skupinom LGBTI na društvenim mrežama; |
O. |
budući da su pripadnici skupine LGBTI izloženi raznim oblicima nasilja, kao što su najnoviji primjeri koji uključuju homofobne izjave u referendumskoj kampanji o sužavanju definicije obitelji u Rumunjskoj, napade na društvene centre za pripadnike skupine LGBTI u nekoliko država članica kao što su Mađarska i Slovenija, homofobne izjave i govor mržnje usmjeren prema pripadnicima te skupine, kao što je nedavno zabilježeno u Estoniji, Španjolskoj, Ujedinjenoj Kraljevini, Mađarskoj i Poljskoj, osobito u kontekstu izbora, te pravne instrumente koji se mogu primijeniti na ograničavanje slobode medija, kulture, obrazovanja i drugih sadržaja na način kojim se neopravdano ograničava sloboda izražavanja o problemima skupine LGBTI, kao što je slučaj u Litvi i Latviji; |
P. |
budući da je od početka 2019. u Poljskoj zabilježeno više od 80 slučajeva, u kojima su regije, županije ili općine donijele rezolucije, proglašavajući se zonama bez takozvane „LGBT ideologije” ili su usvojile „Regionalne povelje o obiteljskim pravima” ili ključne odredbe koje proizlaze iz tih dokumenata, a kojima se osobito diskriminiraju obitelji sa samohranim roditeljem i obitelji pripadnika skupine LGBTI; budući da se u tim rezolucijama lokalne vlasti pozivaju da se suzdrže od poduzimanja bilo kakvih mjera za poticanje tolerancije prema pripadnicima skupine LGBTI, kao i od pružanja financijske potpore nevladinim organizacijama koje promiču jednaka prava, provode edukacije u pogledu nediskriminacije ili na bilo koji drugi način pružaju potporu pripadnicima skupine LGBTI; budući da proglašavanje zona bez LGBTI ideologije, bez obzira na to što ne uključuje uvođenje fizičkih granica, predstavlja izrazito diskriminirajuće mjere kojima se ograničava sloboda kretanja građana EU-a; budući da su navedeni primjeri dio šireg konteksta napada na zajednicu LGBTI u Poljskoj, koji uključuju sve više slučajeva govora mržnje među javnim i izabranim dužnosnicima i u javnim medijima, kao i napade i zabrane usmjerene protiv povorki ponosa ili programa i aktivnosti za podizanje razine osviještenosti, kao što je Rainbow Friday; |
Q. |
budući da se prema istraživanju Agencije za temeljna prava o zajednici LGBTI (12) 32 % ispitanika osjećalo diskriminirano i u drugim područjima osim zapošljavanja, poput obrazovanja; budući da je rizik od počinjenja samoubojstva među djecom pripadnicima skupine LGBTI veći od onoga za djecu koja ne pripadaju toj skupini; budući da je uključivo obrazovanje ključno za stvaranje sigurnih školskih sredina u kojima mogu napredovati sva djeca, uključujući djecu koja pripadaju manjinama kao što su djeca pripadnici skupine LGBTI djeca i djeca iz obitelji koje pripadaju toj skupini; budući da su djeca i mladi koji žive u ruralnim područjima i manjim gradskim centrima najviše pogođeni napadima na prava pripadnika skupine LGBTI jer su osobito izloženi nasilju te se često suočavaju s odbacivanjem i nesigurnošću te stoga zahtijevaju posebnu potporu i pomoć institucija državnih i lokalnih vlasti ili nevladinih organizacija; |
R. |
budući da nepostojanje zakona o nediskriminaciji u mnogim državama članicama izlaže veći dio marginaliziranog stanovništva riziku od diskriminacije i nasilja; budući da bi se horizontalnom direktivom o nediskriminaciji popunila ta praznina u zaštiti, ali Vijeće blokira postupak njezina donošenja već 11 godina; budući da postoji zakonodavna praznina u pogledu zaštite od kaznenih djela počinjenih zbog predrasuda koje se temelje na seksualnoj orijentaciji i rodnom identitetu u EU-u i mnogim državama članicama; |
S. |
budući da ljudi mogu biti izloženi višestrukoj i intersekcijskoj diskriminaciji; budući da se u okviru politika koje se bave jednom vrstom diskriminacije pozornost treba usmjeriti na situaciju u posebnim skupinama za koje postoji velika vjerojatnost da bi mogle postati žrtve višestruke diskriminacije koja bi mogla biti utemeljena na, među ostalim, dobi, rasi, vjeroispovijesti, spolnoj orijentaciji, rodu ili invaliditetu; |
T. |
budući da se pripadnici skupine LGBTI suočavaju s diskriminacijom i nasiljem diljem svijeta; |
1. |
podsjeća na to da su prava pripadnika skupine LGBTI temeljna prava i da institucije EU-a i države članice imaju obvezu pridržavati ih se i štiti ih u skladu s Ugovorima i Poveljom te međunarodnim pravom; |
2. |
izražava duboko žaljenje zbog sve većeg broja napada na pripadnike skupine LGBTI zabilježenih diljem EU-a koji dolaze od država, državnih dužnosnika, nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti te političara; |
3. |
oštro osuđuje svaku diskriminaciju pripadnika skupine LGBTI i njihovih temeljnih prava koju provode javne vlasti, uključujući govor mržnje javnih vlasti i izabranih dužnosnika, u kontekstu izbora, kao i nedavna proglašavanja zona u Poljskoj bez takozvane „LGBT ideologije” i poziva Komisiju da oštro osudi takve slučajeve javne diskriminacije; |
4. |
izražava žaljenje zbog činjenice da pripadnici skupine LGBTI doživljavaju nasilje i uznemiravanje koje započinje u školi i poziva Komisiju i države članice da poduzmu konkretne mjere za zaustavljanje diskriminacije nad pripadnicima skupine LGBTI, koja može dovesti do vršnjačkog nasilja nad njima, njihova zlostavljanja ili izolacije, osobito u obrazovnom okruženju; odlučno osuđuje činjenicu da škole u nekim državama članicama sprječavaju tijela javne vlasti da izvršavaju svoju ulogu promicanja temeljnih prava i zaštite pripadnika skupine LGBTI i podsjeća na to da škole ne bi trebale biti samo sigurna mjesta, već i mjesta na kojima se jačaju i štite temeljna prava sve djece; naglašava važnost obrazovanja u području zdravlja i seksualnosti, posebno za djevojčice i mlade pripadnike skupine LGBTI, na koje posebno utječu nepravedne rodne norme; naglašava da takvo obrazovanje mora uključivati podučavanje mladih o vezama koje se temelje na rodnoj ravnopravnosti, pristanku i uzajamnom poštovanju, čime se sprečavaju i suzbijaju rodni stereotipi, mržnja protiv pripadnika skupine LGBTI i rodno uvjetovano nasilje; |
5. |
podsjeća na to da je mržnja protiv pripadnika skupine LGBTI na sportskim događajima i dalje uobičajena pojava i da ne postoje mjere za borbu protiv nje; poziva države članice da obrate posebnu pozornost na to kako homofobija u sportu utječe na mlade pripadnike skupine LGBTI radi poboljšanja uključivosti i podizanja razine osviještenosti; |
6. |
poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere kako bi zajamčila slobodu kretanja za sve obitelji, uključujući i obitelji pripadnika skupine LGBTI u skladu s presudom Suda Europske unije u predmetu Coman (13) donesenom u lipnju 2018.; poziva države članice da uvedu zakonodavstvo o jednakom priznavanju istospolnih brakova i partnerstava kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje prava na privatni i obiteljski život bez diskriminacije; |
7. |
izražava zabrinutost zbog rastuće pojave rasizma i ksenofobije; poziva Komisiju i države članice da osnaže razmjenu najboljih praksi i svoju suradnju u borbi protiv rasizma, ksenofobije, homofobije, transfobije i drugih oblika netolerancije, uz potpunu uključenost civilnog društva i doprinos relevantnih dionika kao što je Agencija za temeljna prava; |
8. |
osuđuje slučajeve zločina iz mržnje i govora mržnje, na internetu i izvan njega, potaknute rasizmom, ksenofobijom, vjerskom netolerancijom ili predrasudama na temelju invaliditeta, seksualne orijentacije, rodnog identiteta, spolnih obilježja ili manjinskog statusa pojedinca, kao i trend ukidanja i zabranjivanja sadržaja povezanog sa skupinom LGBTI na društvenim mrežama, koji su svakodnevna pojava u EU-u; žali zbog porasta govora mržnje unutar pojedinih tijela javne vlasti, političkih stranaka i medija; poziva EU da pruži primjer suprotstavljanja govoru mržnje unutar svojih institucija; zabrinut je zbog sve veće prisutnosti govora mržnje na internetu te preporučuje državama članicama da uvedu jednostavne postupke kojima bi se građanima omogućilo da prijave slučajeve govora mržnje na internetu; |
9. |
izražava zabrinutost zbog činjenice da žrtve rijetko prijavljuju zločine iz mržnje zbog neprimjerenih mjera zaštite i neuspjeha vlasti u pogledu ispravnog istraživanja i osuđivanja zločina iz mržnje u državama članicama; poziva države članice da osmisle i šire alate i mehanizme za prijavljivanje zločina iz mržnje i govora mržnje te da zajamče da se svaki slučaj navodnog zločina iz mržnje ili govora mržnje učinkovito istraži, kazneno goni i privede pred sud; |
10. |
poziva Komisiju da podrži programe za osposobljavanje policije i sudskih tijela te nadležnih agencija EU-a u cilju sprečavanja i suzbijanja diskriminacijskih praksi i zločina iz mržnje; |
11. |
uviđa da je potpuna slika nejednakosti u EU-u i dalje nejasna zbog nedostatka usporedivih i razvrstanih podataka o jednakosti koje trebaju prikupiti države članice; smatra da je nužno da države članice prikupe te podatke u cilju izrade konstruktivnih politika za provedbu zakonodavstva EU-a o jednakosti; poziva Komisiju i Vijeće da prepoznaju potrebu za pouzdanim i usporedivim podacima o jednakosti razvrstanima prema osnovama diskriminacije u cilju izrade mjera za suzbijanje diskriminacije i informiranja donositelja politika; poziva obje institucije da utvrde dosljedna načela prikupljanja podataka o jednakosti, na temelju samoodređenja, standarda za zaštitu podataka EU-a i savjetovanja s relevantnim zajednicama; |
12. |
osuđuje sve vrste diskriminacije ili nasilja na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta ili spolnih obilježja; potiče Komisiju da osmisli plan kojim se jamče jednaka prava i mogućnosti za sve građane, uz poštovanje nadležnosti država članica, te da prati pravilno prenošenje i provedbu zakonodavstva EU-a koje se odnosi na pripadnike skupine LGBTI; u tom pogled pozdravlja popis djelovanja Komisije za poboljšanje jednakosti pripadnika skupine LGBTI, uključujući njezinu promidžbenu kampanju za suzbijanje stereotipa i poboljšanje društvenog prihvaćanja pripadnika skupine LGBTI; poziva Komisiju i države članice da blisko surađuju s organizacijama civilnog društva koje se bore za prava pripadnika skupine LGBTI; poziva Komisiju da stavi na raspolaganje odgovarajuća financijska sredstva za potporu tim organizacijama koje djeluju na nacionalnoj i lokalnoj razini, posebno preko programa Prava i vrijednosti; napominje da terenska istraživanja Agencije za temeljna prava pokazuju da javni dužnosnici smatraju zakonodavstvo i politiku EU-a glavnim pokretačima kojima se podupiru nacionalni napori za promicanje jednakosti pripadnika skupine LGBTI; |
13. |
podsjeća na sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava koja se odnosi na prava pripadnika skupine LGBTI; poziva Komisiju i države članice da razmjenjuju najbolje prakse o temeljnim pravima i potiče države članice da u potpunosti informiraju pripadnike skupine LGBTI o njihovim pravima; |
14. |
ponovno poziva na uspostavu sveobuhvatnog, trajnog i objektivnog mehanizma EU-a za promicanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava kojim bi bila obuhvaćena zaštita prava pripadnika skupine LGBTI; naglašava da je hitno donošenje takvog mehanizama sada potrebnije nego ikad prije; ponavlja potrebu za nepristranom i redovitom procjenom stanja u pogledu vladavine zakona, demokracije i temeljnih prava u svim državama članicama i poziva Komisiju da prati povrede temeljnih prava u okviru svojeg najavljenog ciklusa preispitivanja vladavine prava; |
15. |
poziva Komisiju i Vijeće da koriste sve instrumente i postupke koji su im na raspolaganju kako bi osigurali potpunu i pravilnu primjenu načela i vrijednosti iz Ugovora, kao što su postupci zbog povrede prava, proračunski postupci, mehanizam vladavine prava i postupak iz članka 7., uključujući postupke koji su u tijeku; |
16. |
poziva Komisiju da ocijeni predstavlja li proglašavanje zona bez ideologije LGBTI povredu slobode kretanja i boravka u EU-u, čime se krši članak 3. stavak 2. UEU-a, članak 21. UFEU-a, glave IV. i V. dijela trećeg UFEU-a te članak 45. Povelje; poziva Komisiju da ocijeni može li se smatrati da Poljska nije ispunila obvezu utvrđenu Ugovorima te treba li dostaviti obrazloženo mišljenje o tom pitanju, u skladu s člankom 258. UFEU-a; |
17. |
poziva Komisiju da prati uporabu svih izvora financiranja EU-a, uključujući strukturne i investicijske fondove EU-a, te da vodi redoviti dijalog s nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima kako bi podsjetila dionike na njihovu obvezu u pogledu poticanja nediskriminacije te da se takva sredstva ni u kojem slučaju ne smiju upotrebljavati u diskriminirajuće svrhe; poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere za rješavanje jasnih i izravnih povreda antidiskriminacijskih pravila, osobito da zabrani poticanje diskriminacije u smislu Direktive 2000/78/EZ koje provode lokalna vijeća koja donose propise kojima se ugrožavaju prava pripadnika skupine LGBTI; |
18. |
ponovno poziva Komisiju da donese strategiju EU-a za zaštitu prava skupine LGBTI kojom se uzimaju u obzir prethodni zahtjevi Parlamenta s popisom mjera za promicanje jednakosti pripadnika skupine LGBTI, čime bi se osigurao kontinuitet i nastavak na rad prethodnog saziva Komisije; |
19. |
poziva Komisiju da kao prioritet postavi učinkovito osiguravanje jednake i snažne pravne zaštite za sve osobe na svim temeljima navedenim u članku 19. UFEU-a; poziva Vijeće da odmah deblokira i završi pregovore o horizontalnoj direktivi o nediskriminaciji i pozdravlja nove obveze Komisije u tom području; |
20. |
poziva Komisiju da nastavi suradnju s državama članicama u području poboljšanja istrage zločina iz mržnje, poput zločina potaknutih mržnjom protiv pripadnika skupine LGBTI, te u pogledu pružanja potpore žrtvama; napominje da su neke države članice tijekom provedbe Okvirne odluke EU-a o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima proširile dodijeljenu zaštitu na žrtve diskriminacije na drugim osnovama, kao što su seksualna orijentacija, rodni identitet i spolna obilježja te potiče takva proširenja; ponavlja svoj poziv Komisiji da nakon procjene učinka revidira Okvirnu odluku EU-a koja je trenutačno na snazi kako bi se uključilo poticanje na mržnju na temelju roda, seksualne orijentacije, rodnog identiteta i spolnih obilježja; |
21. |
poziva Europski odbor regija, kao predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti EU-a, da razmotri djelovanje u okviru svojih nadležnosti kao odgovor na uspostavu zona u Poljskoj bez takozvane „LGBT ideologije”; |
22. |
podupire rad EU-a u pogledu obrane i promicanja ljudskih prava u njegovom vanjskom djelovanju, uključujući prava pripadnika skupine LGBTI; poziva da u Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju koji će uskoro biti donesen naglasak i dalje bude na snažnoj predanosti i usredotočenost na pitanja prava skupine LGBTI u narednih pet godina, kao što je to bio i u razdoblju 2015. – 2019.; |
23. |
poziva sve države članice da se pridržavaju svoje obveze da zaštite temeljna prava i slobode svih građana EU-a, uključujući, bez izuzetka, pripadnike skupine LGBTI na nacionalnoj i lokalnoj razini; poziva države članice da poduzmu pozitivne mjere za povećanje društvenog prihvaćanja zajednice LGBTI; |
24. |
poziva Poljsku da odlučno osudi diskriminaciju pripadnika skupine LGBTI, uključujući i slučajeve kada ona potiče od lokalnih vlasti, te da opozove rezolucije kojima se ugrožavaju prava pripadnika zajednice LGBTI, uključujući lokalne odredbe protiv „LGBT ideologije” u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, kao i svojim obvezama prema međunarodnom pravu i pravu EU-a; |
25. |
osuđuje zloupotrebu zakona o informacijama dostupnim maloljetnicima, posebno u području obrazovanja i medija, kako bi se cenzurirali sadržaj i materijali povezani s temama LGBTI, posebno članak 4. stavak 2. točka (16) Zakona o zaštiti maloljetnika od štetnih utjecaja javnih informacija u Litvi i članak 10.1. Zakona o obrazovanju u Latviji; poziva države članice da izmijene takvo zakonodavstvo kako bi se u potpunosti poštovala temeljna prava utvrđena pravom EU-a i međunarodnim pravom; poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi zajamčila usklađenost; |
26. |
poziva sve države članice da prate govor mržnje državnih vlasti i izabranih dužnosnika, kao i tijekom lokalnih, regionalnih i nacionalnih izbora te da poduzmu čvrste i konkretne mjere i sankcije protiv takvog govora; |
27. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladama i parlamentima država članica navedenim u ovoj Rezoluciji te Vijeću, Komisiji i Europskom odboru regija. |
(1) SL L 315, 14.11.2012., str. 57.
(2) SL C 93, 24.3.2017., str. 21.
(3) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0129.
(4) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0032.
(5) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0066.
(6) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0111.
(7) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0058.
(8) SL C 390, 18.11.2019., str. 19.
(9) SL C 224 E, 19.8.2010., str. 18.
(10) Izvješće o temeljnim pravima, FRA, 2019., https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-fundamental-rights-report-2019_en.pdf; Istraživanje o zajednici LGTB u EU-u, FRA Izvješće Rainbow Europe za 2019., ILGA-Europe, https://www.ilga-europe.org/rainboweurope/2019
(11) Predmet ESLJP-a S. i Marper protiv. Ujedinjene Kraljevine, 4. prosinca 2008. (Zahtjevi br. 30562/04 i 30566/04), t. 66., https://hudoc.echr.coe.int/eng#{„itemid”:[„001-90051”]}; Mišljenje nezavisne odvjetnice Eleanor Sharpston, 17. srpnja 2014. u spojenim predmetima C-148/13, C-149/13 i C-150/13, t. 38. i 39., http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=%2522gender%2Bidentity%2522&docid=155164&pageIndex=0&doclang=en&mode=req&dir=&occ=first&part=1&cid=4735298#ctx1
(12) Istraživanje FRA-e o zajednici LGBT u EU-u, sažetak rezultata, https://fra.europa.eu/en/publications-and-resources/infographics/eu-lgbt-survey
(13) ECLI:EU:C:2018:385
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/13 |
P9_TA(2019)0102
Pravedno oporezivanje u digitaliziranom i globaliziranom gospodarstvu – BEPS 2.0
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o pravednom oporezivanju u digitaliziranom i globaliziranom gospodarstvu: BEPS 2.0 (2019/2901(RSP))
(2021/C 255/03)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir članke 4. i 13. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
— |
uzimajući u obzir članke 115., 108., 113., 115. i 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
— |
uzimajući u obzir akcijski plan OECD-a za BEPS iz listopada 2015., a posebno njegovu mjeru 1., |
— |
uzimajući u obzir program rada OECD-a za postizanje konsenzualnog rješenja za porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva od 29. svibnja 2019., |
— |
uzimajući u obzir dokumente OECD-a za javno savjetovanje od 9. listopada 2019., odnosno 8. studenoga 2019. pod nazivom „Prijedlog Tajništva za ‚jedinstveni pristup’ u okviru prvog stupa” i „Prijedlog za sprječavanje smanjenja porezne osnovice na globalnoj razini (GloBE) – drugi stup” (oba prijedloga Tajništva OECD-a), |
— |
uzimajući u obzir Rezoluciju njegova odbora TAXE od 25. studenoga 2015. (1) o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, Rezoluciju njegova odbora TAX2 od 6. srpnja 2016. (2) o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, preporuku njegova odbora PANA Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (3) i Rezoluciju njegova odbora TA X 3od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza (4), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji (5), |
— |
uzimajući u obzir postupanje Komisije nakon usvajanja svake od navedenih rezolucija Europskog parlamenta, (6), |
— |
uzimajući u obzir ishode raznih sastanaka na vrhu skupina G7, G8 i G20 održanih na temu međunarodnih poreznih pitanja, |
— |
uzimajući u obzir strateški dokument Međunarodnog monetarnog fonda o „Oporezivanju trgovačkih društava u globalnom gospodarstvu” (7), |
— |
uzimajući u obzir brojna otkrića istraživački novinara, kao što su LuxLeaks, Panamski dokumenti, Rajski dokumenti te nedavno otkriveni porezni skandali CumEx, kao i slučajeve pranja novca u kojima su konkretno sudjelovale banke u Danskoj, Estoniji, Njemačkoj, Latviji, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini, |
— |
uzimajući u obzir svoju studiju o „Utjecaju digitalizacije na međunarodna porezna pitanja”: izazovi i rješenja” (8), |
— |
uzimajući u obzir studije Komisije o pokazateljima agresivnog poreznog planiranja (9), |
— |
uzimajući u obzir dokaze koje je prikupio odbor TAX3 tijekom svoja 34 saslušanja sa stručnjacima ili tijekom razmjena mišljenja s povjerenicima i ministrima te za vrijeme službenih putovanja u Sjedinjene Američke Države, Latviju, na Otok Man, u Estoniju i Dansku, |
— |
uzimajući u obzir modernizirani i čvršći okvir poreza na dobit uveden tijekom ovog zakonodavnog razdoblja, osobito direktive o suzbijanju izbjegavanja poreza (ATAD I (10) i ATAD II (11)), |
— |
uzimajući u obzir prijedloge Komisije koji su u tijeku, a posebno prijedloge o zajedničkoj (konsolidiranoj) osnovici poreza na dobit CC(C)CTB, (12), paketu mjeru za digitalno oporezivanje (13) i javnom izvješćivanju po državama (14), kao i stajalište Parlamenta o tim prijedlozima, |
— |
uzimajući u obzir rezoluciju koju je 1. prosinca 1997. donijelo Vijeće i predstavnici vlade država članica o Kodeksu o postupanju pri oporezivanju poslovanja (15) i redovna izvješća Skupine za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja podnesena Vijeću ECOFIN, |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. ožujka 2018. o novim zahtjevima za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza u zakonodavstvu EU-a koji su posebno usmjereni na operacije financiranja i ulaganja (C(2018)1756), |
— |
uzimajući u obzir istrage i odluke Komisije u vezi s državnim potporama (16), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. siječnja 2016. o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje (COM(2016)0024) u kojoj je Komisija pozvala EU da „pruži dobar primjer”, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. prosinca 2017. o EU-ovu popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe, |
— |
uzimajući u obzir priopćenje Predsjedništva od 28. listopada 2019. o trenutačnom stanju u pogledu oporezivanja digitalnog gospodarstva, |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. o izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza kao izazovima za upravljanje, socijalnu zaštitu i razvoj u zemljama u razvoju (17), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. siječnja 2019. pod nazivom „Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju o poreznoj politici EU-a” (COM(2019)0008), |
— |
uzimajući u obzir mandatna pisma i saslušanja izvršne potpredsjednice za Europu spremnu za digitalno dobu, izvršnog potpredsjednika za gospodarstvo u interesu građana i povjerenika za ekonomska i monetarna pitanja i euro (18), |
— |
uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o pravednom oporezivanju u digitalnom i globaliziranom gospodarstvu: BEPS 2.0 (O-000040/2019 – B9-0060/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
A. |
budući da bi postojeća međunarodna pravila o porezu na dobit mogla biti neučinkovita te bi ih možda trebalo ažurirati s obzirom da su donesena početkom 20. stoljeća i nisu bila osmišljena za izazove digitalne ekonomije, što dovodi do toga da zemlje poduzimaju jednostrane mjere za rješavanje tih izazova; |
B. |
budući da su se nakon financijske krize u razdoblju od 2008. do 2009. i niza otkrića novinara i organizacija civilnog društva o praksama utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja, izbjegavanja plaćanja poreza i pranju novca, zemlje skupine G20 složile tražiti globalna rješenja za ova pitanja na razini OECD-a u okviru projekta za smanjivanje porezne osnovice i prijenos dobiti (BEPS), što je dovelo do donošenja akcijskog plana za BEPS; budući da se sve zemlje nisu jednako angažirale i bile jednako predane primjeni pravila OECD-a za BEPS; |
C. |
budući da se u okviru akcijskog plana za BEPS uspio postići globalni konsenzus o mnogim aspektima borbe protiv utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja i izbjegavanja plaćanja poreza; međutim, budući da nije postignut dogovor o tome kako riješiti porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva, zbog čega je objavljeno zasebno Završno izvješće za 2015. o mjeri 1. u okviru BEPS-a; |
D. |
budući da je Europski parlament u rezolucijama svojih odbora TAXE, TAX2, TAX3 i PANA te u svojem mišljenju o zajedničkoj poreznoj osnovici više puta pozvao na reformu međunarodnog poreznog sustava u cilju borbe protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza te rješavanje izazova oporezivanja digitalnog gospodarstva i pozvao Komisiju i države članice da se dogovore o zajedničkom europskom stajalištu na razini OECD-a / skupine G20 ili da djeluju na razini EU-a ako međunarodni sporazum nije moguć; |
E. |
budući da je 2018. tijekom tekućih pregovora o uspostavljanju međunarodnog sporazuma Komisija iznijela dva prijedloga koji se bave oporezivanjem digitalnog gospodarstva; budući da je Europski parlament podržao te prijedloge, ali oni nisu usvojeni u Vijeću uslijed protivljenja malog broja država članica zbog čega nije postignut jednoglasni sporazum: kratkoročno rješenje kojim se uvodi porez na digitalne usluge (DST) i dugoročno rješenje kojim se definira znatna digitalna prisutnost (SDP) kao neksus za oporezivanje trgovačkih društava kojim bi trebao zamijeniti DST; |
F. |
budući da je nakon dobivanja mandata od ministara financija zemalja skupine G20 u ožujku 2017. Uključivi okvir (IF) OECD-a / skupine G20 za BEPS u ožujku 2018. putem svoje Radne skupine za digitalnu ekonomiju (TFDE) dostavio privremeno izvješće pod nazivom „Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije”; |
G. |
budući da je Uključivi okvir u svibnju 2019. usvojio Program rada za postizanje konsenzusu koji je poduprla skupina G20 s ciljem postizanja sporazuma do kraja 2020.; |
H. |
budući da je Uključivi okvir predložio grupiranje prijedloga članova za rješavanje izazova digitalizacije koji se razmatraju u dva stupa: naglasak u prvom stupu stavlja se na raspodjelu prava oporezivanja putem novih pravila o raspodjeli dobiti i neksusu, dok se u okviru drugog stupa rješavaju preostala pitanja u pogledu BEPS-a i uvode mjere kojima se jamči minimalna razina poreza; |
I. |
budući da je Tajništvo OECD-a 9. listopada 2019. pokrenulo javno savjetovanje na temelju svojeg prijedloga za „jedinstveni pristup” radi postizanja konsenzusa o trima alternativama utvrđenima u prvom stupu; budući da je 18. listopada 2019. skupina G20 (19) pozdravila rad Tajništva OECD-a u pogledu iznošenja predloženog jedinstvenog pristupa u okviru prvog stupa, ali službeno nije poduprla prijedlog; budući da je 8. studenoga 2019. Tajništvo OECD-a pokrenulo javno savjetovanje o prijedlogu GloBE u okviru drugog stupa; |
J. |
budući da je pravedan i učinkovit sustav oporezivanja ključan za rješavanje nejednakosti te se njime osigurava sigurnost i stabilnost koji su preduvjeti za konkurentnost kao i ravnopravni uvjeti tržišnog natjecanja među poduzećima, osobito među malim i srednjim poduzećima; budući da je takav pravedan i učinkovit sustav oporezivanja ključan i za države članice jer se njime jamče porezni prihodi koji im omogućuju provođenje kvalitetnih politika što je pak korisno za EU u cjelini jer povećava stabilnost; |
K. |
budući da su se na razini EU-a nominalne stope poreza na dobit smanjile s prosječno 32 % 2000. na 21,7 % 2019. (20), što predstavlja smanjenje od 32 %; budući da to smanjenje može utjecati na održivost socijalnih država EU-a i potencijalno dovesti do učinka prelijevanja i na druge zemlje; budući da 22 od 38 zemalja obuhvaćenih najnovijim izvješćem OECD-a o reformi porezne politike (21) iz 2018. trenutačno imaju ukupne zakonske stope poreza na dobit jednake ili manje od 25 % u usporedbi sa samo šest zemalja 2000.; |
L. |
budući da je Komisija u nekim izvješćima po zemljama iznijela kritike u pogledu nedostataka u nacionalnim poreznim sustavima koje omogućavaju agresivno porezno planiranje, tvrdeći da se njima narušava integritet jedinstvenog europskog tržišta; |
M. |
budući da je došlo do postupnog prelaska s materijalne proizvodnje na nematerijalnu imovinu u lancu vrijednosti multinacionalnih poduzeća, što je vidljivo u relativnim stopama rasta primitaka naknada za licenciju tijekom posljednjih pet godina (gotovo 5 % godišnje) u usporedbi s prodajom robe i izravnih stranih ulaganja (FDI) (manje od 1 % godišnje); budući da neka multinacionalna poduzeća zbog primjene zakonitih strategija poreznog planiranja ne plaćaju gotovo nikakve poreze unatoč njihovoj znatnoj digitalnoj prisutnosti i velikim prihodima koje ostvaruju u tim državama članicama; |
N. |
budući da bi za prijenos nadležnosti na području oporezivanja s nacionalne razine na razinu EU-a bila potrebna izmjena Ugovora; |
Postizanje konsenzualnog rješenja za porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva
1. |
priznaje napredak postignut akcijskim planom za BEPS i njegovom provedbom u EU-u putem direktive o suzbijanju izbjegavanja poreza (ATAD), ali ističe da neki izazovi, osobito oni povezani s globalizacijom i digitalizacijom gospodarstva još uvijek nisu riješeni; |
2. |
ističe da se u direktivi otišlo korak dalje u odnosu na akcijski plan za BEPS, osobito s obzirom na nova pravila EU-a o kontroliranim inozemnim društvima kojima se omogućuju oporezivanje dobiti smještene u poreznim oazama u zemlji EU-a u kojoj je sjedište multinacionalnog poduzeća; napominje da se tim vrstama mjera ograničavaju agresivno porezno planiranje i izbjegavanje plaćanja poreza; poziva novu Komisiju da ocijeni provedbu Direktive za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza u državama članicama, da analizira moguće nove načine zaobilaženja te direktive i predstavi nove zakonodavne prijedloge za borbu protiv takvih metoda kada je to potrebno; |
3. |
podsjeća na to da i prijedlozi EU-a za C(C)CTB uvelike prelaze okvire tih alternativa OECD-a na razini EU-a, osobito odstupanjem od načela zasebnog subjekta; podsjeća na stajalište Parlamenta o C(C)CTB-u; |
4. |
smatra da bi poduzeća i građani imali koristi od prijedloga EU-a za C(C)CTB jer bi se njima pojednostavio porezni okvir te pridonijelo borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza; naglašava važnost konsolidacije za smanjenje administrativnog opterećenja, troškova usklađivanja i poreznih prepreka za prekogranična poduzeća u EU-u te za otklanjanje potrebe za uspostavom složenih sustava za transferne cijene; stoga poziva Vijeće da brzo prihvati oba prijedloga; |
5. |
podsjeća da je EU bio predvodnik u nastojanjima da se riješe porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije, osobito putem prijedloga za C(C)CTB, DST i SDP; |
6. |
izražava žaljenje zbog činjenice da države članice EU-a nisu uspjele postići dogovor o zajedničkom pristupu u pogledu C(C)CTB-a, DST-a i SDP-a; napominje da je cilj OECD-a uhvatiti se u koštac s poreznim izazovima povezanim s digitalizacijom gospodarstva i do kraja 2020. postići dugoročno rješenje temeljeno na konsenzusu; smatra da bi globalno rješenje bilo najučinkovitije za rješavanje tih izazova; |
7. |
napominje da su neke države članice uspostavile ili razmatraju uspostavljanje DST-a ili SDP-a na nacionalnoj razini kao potencijalno alternativno rješenje kada bi pregovori na razini OECD-a i EU-a bili neuspješni; |
8. |
pozdravlja radni program Uključivog okvira kao važan korak prema postizanju međunarodnog sporazuma unutar OECD / Uključivog okvira o reformi međunarodnog sustava poreza na dobit na zahtjev Parlamenta; |
9. |
pozdravlja ravnopravno sudjelovanje svih zemalja uključenih u Uključivi okvir za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti koji okuplja više od 130 zemalja i jurisdikcija u cilju suradnje na provedbi paketa OECD-a i skupine G20 koji se odnosi na smanjenje porezne osnovice i premještanje dobit i pregovaranje o zajedničkim rješenjima za rješavanje preostalih izazova u pogledu BEPS-a; međutim, podsjeća na to da su se zemlje u razvoju uključile u proces BEPS-a tek u kasnijoj fazi pregovora; stoga pozdravlja uključivost pregovora koji su u tijeku; podsjeća na stav Parlamenta u vezi s uspostavom međuvladinog poreznog tijela u okviru UN-a; |
10. |
napominje da preliminarni rezultati procjene učinka Tajništva OECD-a upućuju na to da bi kombinirani učinak prvog i drugog stupa doveo do znatnog povećanja globalnih poreznih prihoda kao i do preraspodjele prava oporezivanja među tržišnim jurisdikcijama; osobito napominje da bi u okviru drugog stupa došlo do znatnog povećanja prihoda od poreza na dobit na svjetskoj razini; smatra kako se dvama stupovima ne bi negativno utjecalo na ključno pitanje investicijskog okruženja (22); poziva države članice da ustraju na tome da OECD proširi opseg svojih procjena učinka kako bi se njima obuhvatile različite verzije prijedloga i analiza načina na koji bi neksus utjecao na prihod koji pojedine zemlje ostvaruju od poreza na dobit i da te procjene učinka objavi čim se dovrše kako bi se osigurale potrebne smjernice za provedbu predloženih reformi; |
11. |
ističe specifičnosti jedinstvenog tržišta kojima se osigurava slobodno kretanje roba i usluga i stoga smatra da bi svaka međunarodna reforma poreza na dobit trebala osigurati nesmetano funkcioniranje jedinstvenog tržišta, osobito zaštitom jednakih uvjeta za tržišno natjecanje svih poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća, uključujući osiguravanje da poduzeća plaćaju svoj dio poreza tamo gdje se odvija znatna i stvarna gospodarska djelatnost i stvaranje vrijednosti te da je porezni prihod pravedno raspoređen među državama članicama; smatra da pristup jedinstvenom tržištu, koji predstavlja jednu od najvećih skupina potrošača na svijetu i povećava konkurentnost EU-a ide ruku pod ruku s poreznom odgovornošću; |
12. |
skreće pozornost na potrebu porezno natjecanje među državama članicama bude pravedno i transparentno te da na taj način pridonosi rastu i zapošljavanju; |
Prvi stup – Prema jedinstvenom pristupu za postizanje pravednije raspodjele prava oporezivanja
13. |
pozdravlja prijedlog Tajništva OECD-a o spajanju svih triju alternativa koje se razmatraju u okviru prvog stupa s obzirom da imaju sljedeće zajedničke ciljeve:
|
Područje primjene
14. |
poziva da se digitalno gospodarstvo ne promatra odvojeno jer porezni izazovi s kojima se međunarodni porezni sustav trenutačno suočava nisu posljedica samo digitalizacije gospodarstva, već su povezani sa sve većom globalizacijom gospodarstva; |
15. |
smatra da bi područje primjene reforme, uz sprječavanje stvaranja dodatnog i nepotrebnog opterećenja za mala i srednja poduzeća, trebalo obuhvatiti sva velika poduzeća koja imaju mogućnost sudjelovati u praksama BEPS-a primjenom zakonitih sustava poreznog planiranja u nekoliko država članica i trećim zemljama; napominje da se postojećim prijedlogom Tajništva OECD-a ograničava područje primjene te reforme na visoko digitalna poduzeća ili poduzeća koja izravno posluju s potrošačima, koncept koji još nije jasno definiran, a njime je obuhvaćen samo manji broj multinacionalnih poduzeća koja su uključena u agresivno porezno planiranje; |
16. |
preporučuje da se operativna dobit kao osnova izračunava iz konsolidiranih financijskih izvještaja nakon analize izvedivosti; međutim, priznaje postojanje vremenskih praznina kada se oslanjaju na konsolidirane financijske račune i poziva države članice da pojasne to pitanje tijekom pregovora na razini Uključivog okvira; |
17. |
napominje da se u trenutačnom prijedlogu Tajništva OECD-a predviđa isključenje određenih sektora poput ekstraktivnog sektora i sektora sirovina i poziva Komisiju da ta isključenja uključi u svoju analizu utjecaja, posebno kako bi se osiguralo da međunarodna reforma bude u skladu s inicijativom EU-a za usklađenost politika radi razvoja; |
18. |
potiče OECD da u svom prijedlogu postavi jasnu razliku između sektora i s obzirom na veličinu poduzeća; |
19. |
smatra da bi poreznim okvirom trebalo biti moguće uspostaviti ravnotežu između različitih situacija, osobito monopolističkih naknada i brzorastućih inovativnih poduzeća; |
Novi neksus
20. |
pozdravlja ideju o razvoju novog neksusa koji nadilazi koncept prema kojem je fizička prisutnost u nekoj zemlji potrebna da bi se toj zemlji dodijelila prava oporezivanja; smatra da bi neksus trebao biti osmišljen tako da njime budu obuhvaćena sva poduzeća koja posluju s kupcima i korisnicima u toj zemlji, uključujući digitalnim putem; |
21. |
pozdravlja ideju o razvoju praga prihoda za svaku državu, koji je posebno prilagođen kako bi se osiguralo da i manja gospodarstva dobiju dio prava oporezivanja koji im pripada; s obzirom na to podsjeća na ciljeve prijedloga EU-a za SDP; |
22. |
pozdravlja ideju da bi taj novi neksus bio samostalna odredba čime se otklanja potreba za revidiranjem svih poreznih ugovora; |
Nova dodjela prava oporezivanja
23. |
pozdravlja ideju izrade nove raspodjele prava oporezivanja koja nadilazi načelo tržišnih uvjeta u okviru koje će se dodijeliti nova prava oporezivanja tržišnim jurisdikcijama; |
24. |
smatra da će se postavljanjem razlike između standardne i nestandardne dobiti, koncepata koji još uvijek nisu jasno definirani i koji bi mogli dovesti samo do uspostave umjetne razlike, kao i zadržavanje pravila transfernih cijena koja se temelje na načelu tržišnih uvjeta za veći dio raspodjele dobiti, znatno povećati složenost i nesigurnost za poduzeća, posebno u pogledu smjernica OECD-a o transfernim cijenama; smatra da bi bi temeljitija reforma načela tržišnih uvjeta bila primjerena; izražava zabrinutost da bi to moglo pružiti mogućnosti za zaobilaženje nedavno dogovorenih pravila; |
25. |
poziva Komisiju i države članice da pojasne kako novi neksus i raspodjela prava oporezivanja mogu postojati istodobno s postojećim pravilima o transfernim cijenama kako predlaže OECD; stoga daje prednost rješenju kojim bi se zagovarala djelomična preraspodjela globalnog profita, utemeljena na čimbenicima koji predstavljaju znatnu i stvarnu gospodarsku djelatnost i stvaranje vrijednosti, a to su prvenstveno prodaja, zaposlenici, imovina i korisnici; u tom pogledu podsjeća na svoj stav prema prijedlozima o C(C)CTB-u i SDP-u, uključujući ulaganje u istraživanje i razvoj; |
26. |
pozdravlja spremnost da se osigura porezna sigurnost i ograniči broj sporova koji bi mogli proizaći iz provedbe novog neksusa i nove raspodjele prava oporezivanja; stoga poziva da se istraži izvedivost mehanizma, kao što je „jedinstvena kontaktna točka” kojom bi se pojednostavnio izračun i plaćanje poreza te smanjilo administrativno opterećenje poduzeća i poreznih tijela, uz istodobno ispunjavanje nacionalnih obveza poreznih uprava; ipak naglašava da bi se porezna sigurnost najbolje postigla uspostavom jednostavnih, jasnih i usklađenih pravila kojima bi se spriječilo da uopće dođe do sporova; izražava zabrinutost zbog prijedloga Tajništva OECD-a o iznosu C za obveznu arbitražu s obzirom na postojeći mehanizam za rješavanje sporova na razini EU-a (23); |
Drugi stup – Prijedlog za sprječavanje smanjenja porezne osnovice na globalnoj razini (GloBE)
27. |
pozdravlja sporazum o drugom stupu u okviru Programa rada koji su postigle (24) zemlje članice Uključivog okvira „kako bi se istražio pristup kojim se jurisdikcijama omogućuje sloboda da određuju vlastiti porezni sustav, uključujući i to hoće li imati porez na dobit te da određuju visinu svojih poreznih stopa i smatra da je pravo drugih jurisdikcija primijeniti pravila o kojima se raspravlja u nastavku kada se dohodak oporezuje po efektivnoj stopi nižoj od minimalne stope” (25); |
28. |
prima na znanje obveze koje je preuzela skupina G7 pri čemu su se „u okviru drugog stupa ministri složili da će minimalna razina učinkovitog oporezivanja, poput, na primjer, režima GILTI u SAD-u, pridonijeti osiguravanju da poduzeća plaćaju svoj dio poreza” (26); |
29. |
pozdravlja prijedlog GloBE koji ima za cilj osigurati plaćanje minimalne razine poreza na mjestu na kojem se stvara vrijednost i na kojem se odvija gospodarska djelatnost; smatra da bi konačni cilj mjera iz drugog stupa trebao biti rješavanje preostalih pitanja u pogledu BEPS-a uz istodobno sprečavanje štetnog poreznog natjecanja, osobito smanjenjem pritisaka u pogledu dodjeljivanja neopravdanih poreznih poticaja bez ikakvog pozitivnog gospodarskog učinka, uz postojeće mjere usmjerene na suzbijanje utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja i izbjegavanja plaćanja poreza; poziva Komisiju da procijeni i prati učinak tog budućeg minimalnog standarda na potencijalno opće zakonom propisano smanjenje stope poreza na dobit u cijelom EU-u; |
30. |
poziva države članice da osiguraju da se prijedlogom GloBE pruži najjednostavniji okvir koji ne bi doveo do razvoja novih štetnih poreznih sustava; podsjeća na zahtjev Parlamenta da se izradi popis štetnih poreznih mjera u EU-u; ističe da bi pribjegavanje izuzećima narušilo namjeru politike i učinkovitost prijedloga GloBE; preporučuje da se prijedlogom GloBE obuhvate sve štetne porezne prakse navedene u mjeri 5. u okviru BEPS-a; |
31. |
smatra da bi prijedlog GloBE predstavljao niz zaštitnih mjera, kao što su pravilo o uključivanju dohotka, pravilo o prijelazu, pravilo o sprječavanju plaćanja preniske stope poreza i pravilo o podlijeganju porezu; s tim u vezi podsjeća na zakonodavnu rezoluciju Parlamenta o Direktivi o suzbijanju izbjegavanja poreza (27); |
32. |
smatra da bi se izračun poreznih osnovica u okviru prijedloga GloBE-a trebao provoditi u skladu s dogovorenim međunarodnim načelima kako bi se izbjeglo smanjenje porezne osnovice kao i štetno tržišno natjecanje među državama kojim se riskira narušavanje učinkovitost bilo koje moguće odluke donesene o minimalnoj razini oporezivanja; |
33. |
smatra da bi svaka rasprava na razini OECD-a / skupine G20 o minimalnoj poreznoj stopi trebala sadržavati razmišljanja o definiciji osnovice koja je povezana s tom stopom; smatra da bi svaku minimalnu stopu trebalo postaviti na pravednoj i dostatnoj razini radi odvraćanja od premještanje dobiti i sprječavanja štetnog poreznog natjecanja; |
34. |
smatra da bi, s obzirom na pravilo o uključivanju dohotka, trebalo uspostaviti minimalnu razinu oporezivanja za svaku jurisdikciju u kojoj su smještena multinacionalna poduzeća kako bi se ograničile mogućnosti za nastavak sudjelovanja u sustavima agresivnog poreznog planiranja, a samim time i održavanje konkurentnost našeg gospodarstva; |
Zaključci
35. |
izražava žaljenje zbog nedostatka zajedničkog pristupa na razini EU-a u odnosu na međunarodne pregovore koji su u tijeku; poziva sve države članice i Komisiju da javno iznesu svoja stajališta o prijedlozima Tajništva OECD-a za prvi i drugi stup; |
36. |
poziva Komisiju i države članice da se dogovore o zajedničkom, ambicioznom stavu EU-a koji će zauzeti tijekom pregovora na razini OECD-a, čime će osigurati da EU nastupa jedinstveno i vodi primjerom kako bi se osigurala pravednija raspodjela prava oporezivanja i minimalna razina oporezivanja te omogućila pravednost u međunarodnom poreznom okruženju za borbu protiv utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja i izbjegavanja plaćanja poreza; |
37. |
poziva Komisiju da pruži potporu u izradi takvog stajališta EU-a; poziva Komisiju da osigura procjenu učinka na prihode za sve zemlje članice za oba stupa, uključujući učinke prelijevanja, osobito radi zaštite načela usklađenosti politika EU-a radi razvoja; poziva Komisiju da obavijesti Vijeće i Parlament o svojim zaključcima; |
38. |
očekuje da će države članice s OECD-om i Komisijom podijeliti sve relevantne podatke koji se mogu upotrijebiti za izradu najtočnijih procjena učinka i relevantnih analiza; |
39. |
snažno potiče Komisiju i države članice da postignu sporazum na međunarodnoj razini koji bi se potom prenio na razinu EU-a putem mjerodavnog zakonodavstva EU-a i nacionalnog zakonodavstva; isto tako podržava zalaganje predsjednika Komisije da predloži rješenje na razini EU-a ako međunarodni dogovor ne bude postignut do kraja 2020., pod uvjetom da to rješenje EU-a nije ograničeno na digitalna poduzeća; smatra da bi se takvim rješenjem ojačalo jedinstveno tržište uspostavom minimalne razine poreza kojom bi se spriječile jednostrane mjere; |
40. |
podsjeća na to da se tekuća međunarodna reforma poreza na dobit sastoji od dva jednako važna stupa da se ta dva stupa međusobno dopunjavaju; stoga poziva države članice da pregovaraju o tim dvama stupovima kao jedinstvenom paketu potrebnih reformi; |
41. |
poziva Komisiju i Vijeće da pripreme zakonodavnu osnovu za uključivanje rezultata međunarodnog sporazuma u pravo EU-a i da što prije predstave zakonodavni prijedlog; |
42. |
poziva Vijeće da, uz potporu Komisije, ocijeni kriterije EU-ova popisa nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe nakon donošenja međunarodnih pravila i/ili nedavno dogovorenih reformi EU-a te da procijeni je li potrebno ažuriranje; |
43. |
poziva Komisiju da ispita mogućnosti za zaobilaženje pravne osnove kojom se zahtijeva jednoglasnost u Vijeću; podsjeća na doprinos Komisije njezinom Komunikacijom na temu „Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a” u kojoj se predlaže plan za glasovanje kvalificiranom većinom; |
44. |
ističe da učinkovitu i sveobuhvatnu međunarodnu reformu mora pratiti i transparentnost; pozdravlja nedavne napore predsjedništva Vijeća da pokrene rasprave o prijedlogu EU-a za javno izvješćivanje po državama; izražava žaljenje zbog toga što Vijeće do danas nije uspjelo usuglasiti opći pristup o ovom prijedlogu; poziva države članice da se što je prije moguće usuglase o novom pristupu; naglašava da će se javnim izvješćivanjem po državama povećati učinkovitost reforme BEPS 2.0; |
o
o o
45. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, tajništvu OECD-a te vladama i parlamentima država članica. |
(1) SL C 366, 27.10.2017., str. 51.
(2) SL C 101, 16.3.2018., str. 79.
(3) SL C 369, 11.10.2018., str. 132.
(4) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0240.
(5) SL C 399, 24.11.2017., str. 74.
(6) Zajedničko daljnje postupanje nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta (ECON) s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji i Rezolucije Europskog parlamenta (TAXE) o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, koje je Komisija usvojila 16. ožujka 2016., daljnje postupanje nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta (TAX2) o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, koju je Komisija usvojila 16. studenoga 2016. i daljnje postupanje nakon usvajanja nezakonodavne rezolucije Europskog parlamenta (PANA) od 12. prosinca 2017. o Preporuci Europskog parlamenta Vijeću i Komisiji nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza, koju je Komisija usvojila u travnju 2018.
(7) Strateški dokument br. 19/007, Međunarodni monetarni fond, 10.3.2019.
(8) Hadzhieva, E., Utjecaj digitalizacije na međunarodna porezna pitanja: izazovi i rješenja, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel A – Uprava za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života, veljača 2019.
(9) „Studija o strukturama i pokazateljima agresivnog poreznog planiranja – konačno izvješće” (Dokument o oporezivanju br. 61, 27. siječnja 2016.), „Utjecaj poreznog planiranja na efektivne porezne stope okrenute prema budućnosti” (Dokument za oporezivanje br. 64, 25. listopada 2016.) i „Pokazatelji agresivnog poreznog planiranja – konačno izvješće” (Dokument o oporezivanju br. 71, 7. ožujka 2018.).
(10) Direktiva Vijeća (EU) 2016/1164 od 12. srpnja 2016. o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (SL L 193, 19.7.2016., str. 1.).
(11) Direktiva Vijeća (EU) 2017/952 od 29. svibnja 2017. o izmjeni Direktive (EU) 2016/1164 u pogledu hibridnih neusklađenosti s trećim zemljama, (SL L 144, 7.6.2017., str. 1.).
(12) Prijedlog direktive Vijeća od 25. listopada 2016. o zajedničkoj osnovici poreza na dobit (CCTB) COM(2016)0685 i od 25. listopada 2016.o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit (CCCTB) (COM(2016)0683).
(13) Paket se sastoji od komunikacije Komisije od 21. ožujka 2018. pod nazivom „Vrijeme je za uspostavljanje modernog, pravednog i učinkovitog poreznog standarda za digitalno gospodarstvo” (COM(2018)0146), Prijedloga direktive Vijeća od 21. ožujka 2018. o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (COM(2018)0147), Prijedloga direktive Vijeća od 21. ožujka 2018. o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga (COM(2018)0148) i preporuke Komisije od 21. ožujka 2018. o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (C(2018)1650).
(14) Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 12. travnja 2016. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja informacija o porezu na dobit određenih poduzeća i podružnica(COM(2016)0198).
(15) SL C 2, 6.1.1998., str. 2.
(16) Odnose se na poduzeća Fiat, Starbucks i belgijsku presudu o višku dobiti, kao i odluke o pokretanju istraga o državnim potporama u slučaju poduzeća McDonalds, Apple i Amazon.
(17) SL C 265, 11.8.2017., str. 59.
(18) Doslovna izvješća o saslušanjima izvršne potpredsjednice Europske komisije Margrethe Vestager, izvršnog potpredsjednika Europske komisije Valdisa Dombrovskisa i povjerenika Paola Gentilonija dostupna su na: https://www.europarl.europa.eu/news/en/hearings2019/commission-hearings-2019
(19) Priopćenje skupine G20: https://www.mof.go.jp/english/international_policy/convention/g20/g20_191018it.htm
(20) Podaci o oporezivanju, Trendovi oporezivanju u Europskoj uniji, list 3.: Najviše zakonske stope poreza na dobit (uključujući dodatne naknade), od 1995. do 2019., Europska komisija, 2019. dostupne na https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/taxation_trends_report_2019_statutory_rates.xlsx.
(21) OECD i odabrana partnerska gospodarstva, Reforme porezne politike, 2018; Valja napomenuti i da je 28 država članica EU-a već znatno ispod te razine i da je prema podacima Komisije prosječna stopa poreza na dobit 2018. iznosila 21,9 %, dok je 2000. iznosila 32 %: Porezni trendovi u Europskoj uniji – Podaci za države članice EU-a, Island i Norvešku, 2018. (stranica 36.) i Porezni trendovi u Europskoj uniji – Podaci za države članice EU-a, Island i Norvešku, 2015. (stranica 147.).
(22) Porezno izvješće glavnog tajnika OECD-a ministrima financija skupine G20 i guvernerima središnjih banaka, listopad 2019., OECD, Pariz.
(23) Direktiva Vijeća (EU) 2017/1852 od 10. listopada 2017. o mehanizmima rješavanja poreznih sporova u Europskoj uniji, SL L 265, 14.10.2017., str. 1.
(24) Odobreno na sedmom plenarnom sastanku Uključivog okvira OECD-a / skupine G20 za BEPS održanom 28. i 29. svibnja 2019.
(25) Program rada OECD-a o postizanju konsenzualnog rješenja za porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva, OECD, 2019., Pariz, stranica 25. stavak 50.
(26) Skupina G7, Sažetak predsjednika: Sastanak ministara financija i guvernera središnjih banaka skupine G7, 17. i 18. srpnja 2019. https://www.gouvernement.fr/sites/default/files/locale/piece-jointe/2019/07/g7_chairs_summary.pdf.
(27) Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta, SL C 86, 6.3.2018., str. 176.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/22 |
P9_TA(2019)0103
Vladavina prava na Malti nakon nedavnih otkrića u slučaju ubojstva Daphne Caruane Galizije
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o vladavini prava na Malti nakon nedavnih otkrića u slučaju ubojstva Daphne Caruane Galizije (2019/2954(RSP))
(2021/C 255/04)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir članke 2., 4., 5., 6., 7., 9. i 10. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
— |
uzimajući u obzir članak 20. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
— |
uzimajući u obzir članke 6., 7., 8., 10., 11., 12. i 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje o ustavnim odredbama i diobi vlasti te neovisnosti pravosuđa i tijela za izvršavanje zakonodavstva na Malti, koje je usvojila Venecijanska komisija na 117. plenarnom zasjedanju (Venecija, 14. i 15. prosinca 2018.), |
— |
uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 23. siječnja 2019. naslovljeno „Programi za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima u Europskoj uniji” (COM(2019)0012), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju (1) i zajedničku izjavu Komisije i malteških vlasti od 29. siječnja 2014. o malteškom programu za pojedinačne ulagače, |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (2) i svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu za demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (3), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o vladavini prava na Malti (4), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2018. o medijskom pluralizmu i slobodi medija u Europskoj uniji (5), |
— |
uzimajući u obzir izvješće od 11. siječnja 2018. o posjetu Malti ad hoc izaslanstva Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza (PANA) održanom 30. studenoga i 1. prosinca 2017., |
— |
uzimajući u obzir izvješće od 16. studenoga 2018. o posjetu ad hoc izaslanstva Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Malti i Slovačkoj održanom od 17. do 20. rujna 2018., |
— |
uzimajući u obzir saslušanja i razmjene mišljenja koje je Skupina za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava održala od 4. lipnja 2018., kada ju je osnovao Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
— |
uzimajući u obzir pismo premijera Malte od 13. ožujka 2019., |
— |
uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 2293 (2019) od 26. lipnja 2019. naslovljenu „Ubojstvo Daphne Caruane Galizije i vladavina prava na Malti i šire – borba za cijelu istinu”, |
— |
uzimajući u obzir pitanje Komisiji o stanju u pogledu vladavine prava i borbe protiv korupcije u EU-u, posebno na Malti i u Slovačkoj (6), |
— |
uzimajući u obzir ad hoc izaslanstvo Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove na Malti 3. i 4. prosinca 2019., |
— |
uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
A. |
budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava te poštovanja ljudskih prava i budući da su te vrijednosti univerzalne i zajedničke državama članicama; |
B. |
budući da su vladavina prava, poštovanje demokracije, ljudskih prava i temeljnih sloboda te vrijednosti i načela utvrđeni u Ugovorima EU-a i međunarodnim pravnim instrumentima o ljudskim pravima obvezujući za Uniju i njezine države članice i da ih one moraju poštovati; budući da, u skladu s člankom 2., člankom 3. stavkom 1. i člankom 7. UEU-a, Unija ima ovlast da djeluje kako bi zaštitila zajedničke vrijednosti na kojima se temelji i budući da bi se mehanizam vladavine prava trebao u jednakoj mjeri primjenjivati na sve države članice; |
C. |
budući da je Povelja Europske unije o temeljnim pravima dio primarnog prava EU-a; budući da su sloboda izražavanja te sloboda i pluralizam medija utvrđeni člankom 11. Povelje o temeljnim pravima i člankom 10. Europske konvencije o ljudskim pravima; |
D. |
budući da je neovisnost pravosuđa utvrđena člankom 19. stavkom 1. UFEU-a, člankom 47. Povelje o temeljnim pravima i člankom 6. Europske konvencije o ljudskim pravima te je nužan preduvjet za demokratsko načelo diobe vlasti; |
E. |
budući da situacija u kojoj jedna država članica sustavno odbija pridržavati se temeljnih vrijednosti Europske unije i Ugovora kojima je slobodno pristupila utječe na cijeli EU; |
Istrage
F. |
budući da je malteška istraživačka novinarka i blogerica koja je istraživala slučajeve korupcije Daphne Caruana Galizia ubijena 16. listopada 2017. u eksploziji bombe koja je podmetnuta u njezin automobil; |
G. |
budući da je u okviru istraga koje uz pomoć Europola provode malteška tijela dosad identificirano i privedeno pred sud nekoliko osumnjičenika i potencijalni naručitelj ubojstva, vlasnik društva 17 Black Ltd. baziranog u Dubaiju, koji je uhićen 20. studenoga 2019. dok je, kako se čini, pokušavao pobjeći s Malte na jahti; |
H. |
budući da su jedan od navodnih suučesnika i navodni naručitelj optužili bivšeg predstojnika Ureda predsjednika vlade za upletenost u planiranje i financiranje ubojstva; |
I. |
budući da su ta saznanja dovela do brojnih masovnih demonstracija i prosvjeda civilnog društva na kojima se poziva na pravdu, odgovornost i poštovanje vladavine prava; |
J. |
budući da je predstojnik Ureda predsjednika vlade imao uvid u informacije sadržane u sigurnosnim brifinzima policije i malteške sigurnosne službe; budući da je dao ostavku 26. studenoga 2019. nakon što ga je policija ispitala o slučaju Daphne Caruane Galizije; budući da ga je policija u međuvremenu nekoliko puno ponovno uhitila, ispitala i oslobodila bez optužbe; |
K. |
budući da je ministar turizma također dao ostavku 26. studenoga 2019.; budući da je istog dana i ministar gospodarstva zamrznuo svoju ministarsku funkciju, ali je 1. prosinca 2019. vraćen na dužnost; |
L. |
budući da je malteški premijer najavio da će podnijeti ostavku nakon stranačkih izbora koji će se održati 12. siječnja 2020. u kontekstu sve većih političkih previranja zbog istrage o ubojstvu; |
M. |
budući da je malteška vlada 20. rujna 2019. objavila da se pokreće „javna neovisna istraga o ubojstvu Daphne Caruane Galizije”; budući da je premijer nakon brojnih kritika obitelji Caruane Galizije i međunarodnih promatrača imenovao dva nova člana odbora i znatno izmijenio doseg istrage, čime su sada zadovoljne sve strane; |
N. |
budući da je osumnjičeniku za kojeg se pretpostavlja da je bio posrednik u ubojstvu na temelju odluke premijera 25. studenoga 2019. dodijeljeno predsjedničko pomilovanje u zamjenu za informacije koje će dovesti do naručitelja, pod uvjetom da sve informacije budu potkrijepljene dokazima; budući da je na savjet ravnatelja policije i glavnog državnog odvjetnika premijer samostalnom odlukom prvi put i odlukom vlade drugi put odbio zahtjev za pomilovanje osumnjičenog naručitelja, čiji je odvjetnik javno izjavio da može dati informacije o planiranju ubojstva i korupciji koje inkriminiraju osobe bliske premijeru, među ostalim bivšeg predstojnika Ureda premijera i bivšeg ministra turizma; |
O. |
budući da su deseci organizacija civilnog društva, medijskih agencija, studentskih organizacija te sindikata i profesionalnih udruženja kao što su Udruženje malteških poslodavaca, Trgovačka i industrijska komora te Odvjetnička komora javno pozvali premijera da podnese ostavku s trenutačnim učinkom; |
P. |
budući da i dalje postoje ozbiljni problemi u vezi s borbom protiv korupcije i organiziranog kriminala na Malti; budući da bi to moglo narušiti povjerenje građana u javne institucije, što bi moglo dovesti do opasne povezanosti između kriminalnih skupina i javnih tijela; |
Q. |
budući da, unatoč opetovanim pozivima Europskog parlamenta i drugih međunarodnih institucija, nije pronađeno rješenje u pogledu improviziranog spomenika u Valetti, s obzirom na to da se zakoni i vladin pristup nisu promijenili i da zaposlenici javne uprave gotovo svakodnevno uklanjaju predmete koje građani ostavljaju u sjećanje na novinarku; |
Sloboda medija
R. |
budući da se obitelj Daphne Caruane Galizije još uvijek suočava s kampanjama mržnje i tužbama za klevetu, koje su među ostalim pokrenuli članovi malteške vlade, i da je nekoliko vladinih dužnosnika, uključujući premijera, izjavilo da ne vide razlog zašto bi te tužbe za klevetu trebalo povući; |
S. |
budući da se prema svjetskom indeksu slobode medija za 2019. koji sastavljaju Reporteri bez granica Malta nalazi na 77. mjestu, što je pad u odnosu na 65. mjesto 2018. odnosno 47. mjesto 2017. godine (7); |
T. |
budući da je CIVICUS Monitor 2019. građanski prostor na Malti kategorizirao kao „sužen”, dok je prije bio „otvoren”; budući da CIVICUS okruženje u kojem se nalaze novinari opisuje kao „sve više neprijateljski nastrojeno, posebno za novinare koji izvješćuju o korupciji” i navodi da je „nekažnjavanje odgovornih za ubojstvo […] Daphne Caruane Galizije otvorilo prostor državi da zastrašuje i uznemirava aktiviste i osobe koje se zalažu za pravdu” (8); |
U. |
budući da se novinari, a osobito ali ne isključivo istraživački novinari, sve više suočavaju s takozvanim „strateškim tužbama protiv sudjelovanja javnosti” koje se podnose protiv njih samo da bi se otežao njihov rad; |
V. |
budući da je nakon konferencije za tisak održane u uredu premijera 29. studenoga 2019. novinarima privremeno bilo zabranjeno da napuste prostoriju i zgradu; budući da se zbog pomanjkanja sigurnosti za novinare i sve užeg prostora za civilno društvo uslijed uznemiravanja i zastrašivanja ugrožava nadzor nad izvršnom vlašću i potkopava civilni angažman građana; |
Pranje novca/korupcija
W. |
budući da je u tijeku pet sudskih istraga u vezi s optužbama za korupciju, točnije istraga banke Pilatus Bank, istraga u vezi s novčanim transferom između bivšeg predstojnika Ureda premijera i revizora društva Nexia BT, istraga o provizijama između bivšeg predstojnika Ureda premijera i Adriana Hillmana iz novina Times of Malta, istraga društva 17 Black Ltd. i dvaju drugih trgovačkih društava, Tillgate i Hearnville, te istraga društva Vitals; |
X. |
budući da su u razdoblju od svibnja 2016. do studenoga 2019. predstojnik Ureda malteškog premijera te malteški ministar turizma i bivši ministar energetike bili jedini visokopozicionirani vladini dužnosnici u nekoj od država članica EU-a za koje se pokazalo da su stvarni vlasnici trgovačkog društva otkrivenog u Panamskim dokumentima; |
Y. |
budući da je jedan od navodnih naručitelja ubojstva vlasnik društva 17 Black Ltd. sa sjedištem u Dubaiju i bivši član odbora društva Electrogas Malta Ltd. koje je uključeno u provedbu dugoročnog sporazuma o opskrbi Malte plinom iz Azerbajdžana; |
Z. |
budući da je tijelo Vijeća Europe za sprečavanje pranja novca MONEYVAL u svojem izvješću od 12. rujna 2019. pozvalo malteške vlasti na jačanje praktične primjene mjera za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, odlučilo da će primijeniti poboljšani daljnji postupak i pozvalo Maltu da u prosincu 2020. izvijesti o razvoju događaja; budući da prema tom izvješću tijela kaznenog progona trenutačno nisu u mogućnosti djelotvorno i pravodobno rješavati složene predmete pranja novca na visokoj razini povezane s financijskim kaznenim djelima te kaznenim djelima mita i korupcije (9); |
AA. |
budući da je tijelo za suzbijanje korupcije GRECO pod okriljem Vijeća Europe u svojem izvješću od 22. ožujka 2019. zaključilo da se učinkovitost javnih institucija uključenih u sustav provjere i ravnoteže dovodi u pitanje s obzirom na to da se ta zemlja posljednjih godina suočava s neviđenim valom kontroverzi o integritetu visokih dužnosnika vlade, sve do najviših razina (10); |
AB. |
budući da je Komisija u svojem izvješću o Europskom semestru 2019. za Maltu (SWD(2019)1017) navela da je institucionalni okvir za borbu protiv korupcije manjkav i da postoji rizik od sukoba interesa na različitim razinama vlasti; |
AC. |
budući da izvješće Komisije iz rujna 2019. pokazuje da Malta ima daleko najvišu stopu utaje poreza u Europi i otkriva da malteški državljani posjeduju znatno bogatstvo na offshore lokacijama i čuvaju svoju imovinu u inozemstvu (11); |
AD. |
budući da je izvješće Europske središnje banke objavljeno u ljeto 2019. navodno ukazalo na ozbiljne nedostatke zbog kojih su se u banci Bank of Valetta godinama mogle provoditi aktivnosti pranja novca ili druge kriminalne aktivnosti unatoč opetovanim upozorenjima; |
AE |
budući da je GRECO također zaključio da se Stalni odbor za borbu protiv korupcije teško može smatrati specijaliziranim tijelom za olakšavanje istrage korupcije i da je njegov doprinos naporima Malte u borbi protiv korupcije zanemariv (12); |
Program za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima
AF. |
budući da je 2019. zabilježeno najmanje pet slučajeva u kojima su klijenti malteškog „programa za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima” optuženi za teška financijska kaznena djela; |
AG. |
budući da je predstavnik agencije za ishođenje putovnica Chetcuti Caucchi Advisors Ltd. u tajnom intervjuu za francusku televizijsku emisiju „Enquete exclusive” dao naslutiti da bi njegove osobne veze s premijerom, ministrom pravosuđa i parlamentarnim tajnikom za reforme, državljanstvo i pojednostavljenje administrativnih postupaka mogle pozitivno utjecati na postupak podnošenja zahtjeva, među ostalim i za klijente koji su prethodno kažnjavani; budući da su ta otkrića dovela do ozbiljnih sumnji u pouzdanost i nadziranje malteških programa za dodjelu državljanstva i prava boravka; |
AH. |
budući da je malteška vlada 8. studenoga 2019. objavila izvješće Ureda regulatora za malteški program za pojedinačne ulagače u vezi s istragom društva Chetcuti Cauchi Advocates u svojstvu agenta programa za pojedinačne ulagače; budući da se u tom izvješću u sažetku navodi da analiza „nije otkrila nikakve znakove upozorenja koji bi u cijelosti ili djelomično podupirali takve navode” (13); |
AI. |
budući da je društvo Chetcuti Caucchi Advisors Ltd. podnijelo prvi uspješan zahtjev u okviru novouspostavljenog programa za pojedinačne ulagače na Malti i da je 2016. promaknuto te je dobilo povlašteni status „ovlaštenog agenta” jer je „ispunilo zahtjeve u pogledu kvalitete, pouzdanosti i volumena koje je utvrdila agencija Identity Malta”; budući da je promotivni video za to društvo snimljen u zgradi Auberge de Castille, odnosno u uredu premijera, a u njemu sudjeluje i parlamentarni tajnik za državljanstvo; budući da je 23. rujna 2019. vlada suspendirala licence agenta za ishođenje državljanstva br. IIP 001 i br. IIP 124 zbog toga što je društvo širilo „obmanjujuće informacije”; |
AJ. |
budući da korištenje „programa za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima” od strane država članica EU-a predstavlja ozbiljan rizik za borbu protiv pranja novca, ugrožava uzajamno povjerenje i integritet schengenskog područja, omogućuje prihvat državljana trećih zemalja samo na osnovi akumuliranog bogatstva, a ne na temelju korisnog znanja, vještina ili humanitarnih razloga i zapravo podrazumijeva prodaju građanstva EU-a; budući da je Komisija izričito navela da ne podupire malteške programe za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima; |
Ustavna reforma
AK. |
budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju o Malti donesenom na 117. plenarnom zasjedanju, koje je održano 14. i 15. prosinca 2018. (14), iznijela niz prijedloga za ustavne reforme; |
AL. |
budući da je Malta započela rasprave o procesu ustavnih reformi, pod nadzorom svojeg predsjednika, u kojima sudjeluju različite političke snage i civilno društvo, a za provedbu većine tih reformi bit će potrebna dvotrećinska većina u Parlamentu; budući da je u tijeku postupak reforme kako bi se riješilo pitanje kontroverzne ustavne uloge glavnog državnog odvjetnika i postojećeg sustava imenovanja sudaca; |
AM. |
budući da su Europski parlament i nekoliko drugih međunarodnih institucija u više navrata izrazili zabrinutost u vezi s nepristranošću tijela kaznenog progona, diobom vlasti i neovisnošću pravosuđa na Malti, posebno u pogledu nedostatka transparentnosti u postupcima odabira i imenovanja te politizacije tih postupaka, primjerice u slučaju funkcije načelnika policije; |
AN. |
budući da je Komisija 17. srpnja 2019. objavila komunikaciju pod naslovom „Jačanje vladavine prava u Uniji – Nacrt za djelovanje” (COM(2019)0343), nakon nekoliko široko podržanih rezolucija Europskog parlamenta (15) u kojima je predložen sveobuhvatan i neovisan mehanizam za praćenje stanja demokracije, vladavine prava i temeljnih prava na godišnjoj osnovi u svim državama članicama; |
1. |
duboko je zabrinut zbog integriteta i vjerodostojnosti istraga o ubojstvu Daphne Caruane Galizije; prima na znanje široko rasprostranjeno negativno mišljenje o djelovanju vlade u tom pogledu, kao i smanjenje povjerenja u institucije i njihova kredibiliteta; ističe da je neosporivo povjerenje malteških građana i europske zajednice u istražni postupak od ključne važnosti; priznaje postignuti napredak u istrazi o ubojstvu Daphne Caruane Galizije; naglašava, međutim, da je predmet još uvijek otvoren jer su istrage i dalje u tijeku; |
2. |
naglašava da je prijeko potrebno eliminirati svaki rizik od ugrožavanja istraga, bilo potencijalan bilo stvaran; nadalje, ističe da taj rizik postoji sve dok je premijer i dalje na dužnosti; |
3. |
izrazito je zabrinut zbog toga što u brojnim drugim istragama povezanim sa slučajevima pranja novca i korupcije nije ostvaren napredak ili one nisu ni pokrenute, osobito kad je riječ o bivšem predstojniku Ureda premijera i bivšem ministru turizma; poziva malteške vlasti da pokrenu te istrage i da ostvare napredak u njima; |
4. |
ponovno poziva na potpuno i trajno sudjelovanje Europola u svim aspektima istrage ubojstva i svih povezanih istraga; poziva na jaču uključenost Europola ovisno o ostvarenim rezultatima; |
5. |
duboko žali što su događaji na Malti proteklih godina doveli do ozbiljnih i trajnih prijetnji vladavini prava, demokraciji i temeljnim pravima, među kojima su i sloboda medija, neovisnost policije i pravosuđa te sloboda mirnog okupljanja; žali zbog nedostatka odgovarajućih ustavnih jamstava u pogledu diobe vlasti; |
6. |
žali zbog toga što Komisija posljednjih godina nije poduzela nikakve konkretne mjere protiv malteške vlade unatoč opetovanim pozivima Europskog parlamenta; potiče novu Komisiju da bez odlaganja pokrene dijalog s malteškom vladom u kontekstu okvira vladavine prava; |
7. |
napominje da je proces reforme koji se odnosi na kontroverznu ustavnu ulogu glavnog državnog odvjetnika i postojeći sustav imenovanja i razvoja karijere sudaca, u skladu s prijedlogom Venecijanske komisije, sada u završnoj fazi; potiče malteški parlament i vladu da u potpunosti i pravovremeno provedu sve preostale preporuke Venecijanske komisije i GRECO-a; |
8. |
prima na znanje primjedbe potpredsjednice Komisije Jourove u kojima se navodi da bi neuspjeh Malte u provođenju pravosudnih reformi mogao poslužiti kao temelj za pokretanje postupka iz članka 7.; |
9. |
napominje da je zaštita istraživačkih novinara i zviždača jedan od ključnih interesa društva; traži od malteških vlasti da u svakom trenutku i pod svaku cijenu osiguraju zaštitu života zviždača i novinara te njihovih sredstava za život, a time i njihovu neovisnost; |
10. |
poziva Ujedinjene Arapske Emirate na suradnju s malteškim i europskim vlastima, kao i na to da osiguraju da zamrznuta sredstva na bankovnim računima društva 17 Black ostanu zamrznuta sve dok se ne provede temeljita istraga; poziva Komisiju i malteške vlasti da upotrijebe sva sredstva koja su im na raspolaganju kako bi osigurale suradnju vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata i propisnu pravnu pomoć u svim istragama; |
11. |
ponovno ističe hitnu potrebu za mehanizmom EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, kako je predložio Parlament, u obliku međuinstitucijskog pakta za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava koji bi se sastojao od neovisnog, nediskriminirajućeg i na dokazima utemeljenog preispitivanja u okviru kojeg će se na jednakoj osnovi ispitivati sukladnost svih država članica EU-a s vrijednostima iz članka 2. UEU-a, s preporukama za pojedine zemlje (Europsko izvješće o demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima) koje bi trebalo popratiti međuparlamentarnom raspravom i trajnim političkim ciklusom u području demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u institucijama EU-a (16); ponovno poziva Komisiju da iznese prijedloge za sprečavanje takozvanih „strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja”; |
12. |
ponovno poziva maltešku vladu da ukine svoje programe za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima te da naruči neovisnu i međunarodnu istragu o utjecaju te prodaje državljanstva i prava boravka na malteške kapacitete za provedbu mjera protiv pranja novca, na nastavak prekograničnog kriminala i na integritet schengenskog prostora; poziva Komisiju da nastavi pratiti i procjenjivati sve postojeće programe za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima te da poduzme odgovarajuće korake, kako je predloženo u prethodnim rezolucijama; zahtijeva od Vijeća da pokrene raspravu o tom pitanju (17); |
13. |
poziva Komisiju da upotrijebi sve alate i postupke kojima raspolaže kako bi osigurala potpunu usklađenost s pravom EU-a kad je riječ o borbi protiv pranja novca (posebno u području istrage i kaznenog progona te neovisnosti nadležnih tijela), nadzoru banaka, neovisnosti pravosuđa, javnoj nabavi te planiranju i urbanom razvoju; poziva malteške vlasti da poduzmu mjere u skladu sa svim preporukama MONEYVAL-a; |
14. |
izražava žaljenje zbog toga što, unatoč opetovanim pozivima, vlada nije postigla nikakav napredak u pronalaženju rješenja za improvizirani memorijalni spomenik kojim se traži pravda za Daphne Caruanu Galiziju; poziva premijera da odmah stane na kraj gotovo svakodnevnom uništavanju improviziranog spomenika u Valletti; |
15. |
pozdravlja činjenicu da je Predsjedništvo Parlamenta podržalo uvođenje „Europske nagrade za istraživačko novinarstvo – Daphne Caruana Galizia”, koja bi se svake godine dodjeljivala za izvanredna postignuća u istraživačkom novinarstvu u Europi, te poziva Predsjedništvo da što prije finalizira potrebne aranžmane; |
16. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe te predsjedniku Republike Malte. |
(1) SL C 482, 23.12.2016., str. 117.
(2) SL C 215, 19.6.2018., str. 162.
(3) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0456.
(4) SL C 356, 4.10.2018., str. 29.
(5) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0204.
(6) Pitanje za usmeni odgovor O-000015/2019 upućeno Komisiji – B8-0017/2019.
(7) https://rsf.org/en/malta
(8) The Civicus Monitor, People Power Under Attack 2019 (Moć ljudi na meti napada 2019.).
(9) Odbor stručnjaka za ocjenu mjera protiv pranja novca i financiranja terorizma (MONEYVAL), Mjere za sprječavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma – Malta – Izvješće o međusobnom ocjenjivanju, peti krug, srpanj 2019.
(10) GRECO, peti krug ocjenjivanja – Sprječavanje korupcije i promicanje integriteta središnje državne uprave (vodeći položaji u izvršnoj vlasti) i agencija za kazneni progon – Izvješće o evaluaciji – Malta, 3. travnja 2019.
(11) Europska komisija, Dokumenti o oporezivanju, Radni dokument br. 76 – 2019. – Procjena međunarodne utaje poreza kod pojedinaca, rujan 2019.
(12) GRECO, peti krug ocjenjivanja – Sprječavanje korupcije i promicanje integriteta središnje državne uprave (vodeći položaji u izvršnoj vlasti) i agencija za kazneni progon – Izvješće o evaluaciji – Malta, 3. travnja 2019.
(13) Ured regulatora za malteški program za pojedinačne ulagače, Analiza zahtjeva u sklopu programa za pojedinačne ulagače koje je predstavilo društvo Chetcuti Cauchi Advocates, 8. studenoga 2019.
(14) Malta – Mišljenje o ustavnim odredbama i diobi vlasti, koje je usvojila Venecijanska komisija na 117. plenarnom zasjedanju (Venecija, 14. i 15. prosinca 2018.).
(15) Rezolucija od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava – SL C 215, 19.6.2018., str. 162.; Rezolucija od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava – Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0456.
(16) Rezolucija od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava – SL C 215, 19.6.2018., str. 162.; Rezolucija od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava – Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0456.
(17) Rezolucija Europskog parlamenta od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza, Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0240; Rezolucija Europskog parlamenta od 28. ožujka 2019. o stanju u pogledu vladavine prava i borbe protiv korupcije u EU-u, posebno na Malti i u Slovačkoj – Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0328; Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju – Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0038.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/29 |
P9_TA(2019)0104
Inicijativa EU-a za oprašivače
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o inicijativi EU-a za oprašivače (2019/2803(RSP))
(2021/C 255/05)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 1. lipnja 2018. o inicijativi EU-a za oprašivače (COM(2018)0395), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2016. o reviziji na sredini razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti (1), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (2), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o postupku Unije za odobravanje pesticida (3), |
— |
uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
A. |
budući da je Komisija 1. lipnja 2018. pokrenula Inicijativu EU-a za oprašivače kao odgovor na pozive Parlamenta i Vijeća da se riješi problem smanjenja broja oprašivača; |
B. |
budući da su već provedena brojna istraživanja o razlozima smanjenja broja oprašivača; budući da se još puno može učiniti u pogledu provedbe rezultata tih istraživanja; |
C. |
budući da divlji oprašivači imaju ključnu ulogu u oprašivanju usjeva; budući da pčele medarice doprinose tome; |
D. |
budući da pčele medarice kao oprašivači samo nadopunjuju, ali ne i zamjenjuju širok spektar vrsta kukaca (4), koji uključuje solitarne pčele, leptire, osolike muhe i kornjaše; |
E. |
budući da je Međunarodna unija za očuvanje prirode (IUCN) 11. listopada 2019. izdala hitan poziv za masovno jačanje mjera za očuvanje vrsta kao odgovor na rastuću krizu biološke raznolikosti; budući da je IUCN pozvao svjetske vlade da zaustave smanjenje broja vrsta i do 2030. spriječe izumiranja prouzrokovana ljudskim djelovanjem te da poboljšaju status očuvanosti ugroženih vrsta kako bi do 2050. došlo do njihova sveobuhvatnog oporavka; |
F. |
budući da oprašivači pružaju ključne izravne i neizravne usluge ekosustava poput oprašivanja, suzbijanja nametnika, očuvanja kvalitete tla i vode te estetike krajolika; |
G. |
budući da su potrebni kontinuirani napori kako bi se prepoznala važnost oprašivača za poljoprivrednu produktivnost; |
H. |
budući da samo u EU-u 78 % vrsta divljeg cvijeća barem djelomično ovisi o životinjskom oprašivanju (5); |
I. |
budući da, uz iznimku pčela i leptira, nema dovoljno podataka i informacija o kukcima oprašivačima; |
J. |
budući da oprašivači uključuju kukce kao što su pčele, osolike muhe, leptiri, moljci, kornjaši, ose, tripsi te sisavce kao što su šišmiši i ptice; |
K. |
budući da su zdravi oprašivači od ključne važnosti za poljoprivredne aktivnosti u Uniji, s obzirom na to da 84 % vrsta usjeva (6) i 76 % europske proizvodnje hrane ovisi o oprašivanju koje vrše kukci; budući da se oprašivačima može izravno pripisati do 15 milijardi EUR godišnje poljoprivredne proizvodnje EU-a (7); |
L. |
budući da su oprašivači jedan od najvažnijih pokazatelja zdravlja našeg okoliša; budući da statistički podaci i tendencije u cijeloj Europi, iako ponekad parcijalni, upućuju na zabrinjavajući pad populacija oprašivača; |
M. |
budući da je status očuvanosti leptira i njihovih polu-prirodnih travnjačkih staništa očigledno loš te je dobar pokazatelj statusa divljih pčela, osolikih muha, moljaca i drugih oprašivača; |
N. |
budući da je Direktivom Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) (8) zaštićeno samo 56 vrsta oprašivača te da su procjene za njih čak 67 % nepovoljne; |
O. |
budući da je Parlament pokrenuo nekoliko pilot-projekata i pripremnih djelovanja kako bi se dodatno proučilo smanjenje broja oprašivača i razvila konkretna rješenja za ublažavanje zabrinjavajućeg pada njihovih populacija (9); |
P. |
budući da će radi odgovarajuće zaštite i oporavka broja oprašivača biti potrebno znatno smanjiti upotrebu pesticida koji štete oprašivačima i njihovim izvorima hrane; |
Q. |
budući da se uporaba određenih pesticida povezuje s nepovoljnim ekološkim učincima te predstavlja velik rizik i za domaće i za divlje pčele, koje oprašuju većinu kultura u svijetu; |
R. |
budući da u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 od 21. listopada 2009. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (10), profesionalni korisnici pesticida tijekom najmanje tri godine moraju čuvati podatke o upotrebi pesticida, uključujući naziv sredstva za zaštitu bilja, vrijeme i primijenjenu dozu, područje i kulturu na kojoj je proizvod upotrijebljen; |
S. |
budući da je Unija u travnju 2018. pristala potpuno zabraniti vanjsku upotrebu imidakloprida, klotianidina i tiametoksama, poznatih pod nazivom neonikotinoidi; |
T. |
budući da je nekoliko država članica izvijestilo o hitnim izuzećima u pogledu upotrebe neonikotinoida na svojem državnom području; budući da bi takve obavijesti trebale biti dobre kvalitete te bi se trebale objavljivati; budući da je Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) zaključila da za otprilike trećinu proizvoda za koje su izdana hitna odobrenja postoje alternative; budući da EFSA može imati ulogu u ispitivanju hitnih odobrenja (11); |
U. |
budući da je dokazano da upotreba glifosata šteti bakterijama pčela medarica i time doprinosi smanjenju broja oprašivača i gubitku staništa; budući da određeni fungicidi mogu udvostručiti akutnu toksičnost insekticida (12) |
V. |
budući da države članice nisu u potpunosti podržale smjernice EFSA-e o procjeni rizika koje sredstva za zaštitu bilja predstavljaju za pčele (smjernice EFSA-e o pčelama iz 2013.), a koje su odobrene 2013. i predstavljaju najnoviju znanstvenu metodologiju za rizike koje pesticidi predstavljaju za vrste Apis mellifera, Bombus spp. i solitarne pčele; budući da takvo stanje ugrožava pravilnu primjenu kriterija za odobrenje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009, a time i bolju zaštitu tih vrsta; |
W. |
budući da, osim što na oprašivače utječu kao insekticidi, herbicidi širokog spektra koji se koriste na razini krajolika, na primjer kao sredstva za uništavanje korova prije nicanja ili kao desikanti, uništavaju izvore hrane oprašivača izvan glavnih razdoblja cvjetanja usjeva i doprinose opadanju populacija; |
X. |
budući da čak i puna primjena smjernica EFSA-e o pčelama iz 2013. i dalje ne bi štitila leptire, moljce i osolike muhe u okviru sustava odobravanja pesticida; |
Y. |
budući da povezana staništa oprašivača, kao što su granični pojasevi, živice i travnati vodni putovi, mogu doprinijeti kontroli erozije i općenito poboljšanju biološke raznolikosti te su potencijalno korisna za poboljšanje kvalitete dostupnih izvora hrane, kako za domaće pčele, tako i za divlje oprašivače; |
Z. |
budući da su mnoga staništa oprašivača vrlo rascjepkana i da su specijalizirane vrste sve više ugrožene zbog lošeg upravljanja staništima i klimatskih promjena; |
AA. |
budući da su postojanje, očuvanje i obnova površina s autohtonim vrstama cvijeća, uključujući u gradskim područjima, ključni za zdrave populacije divljih oprašivača; |
AB. |
budući da divlji oprašivači i pčelari u Europi pružaju usluge oprašivanja gotovo potpuno besplatno; budući da je to u suprotnosti s drugim dijelovima svijeta, gdje je trošak oprašivanja usklađen s drugim poljoprivrednim sirovinama kao što su sjeme, gnojiva i pesticidi; |
AC. |
budući da su oprašivači korisni za društvo i kulturu u vidu lijekova, proizvoda, umjetnosti i tradicije; |
AD. |
budući da ta uglavnom besplatna usluga oprašivanja dopunjuje oprašivanje koje obavljaju divlji oprašivači i da je moguća samo zato što je glavni izvor prihoda za pčelare prodaja meda i drugih pčelinjih proizvoda; budući da uvoz patvorenog meda ugrožava gospodarski temelj pčelarstva u EU-u; |
AE. |
budući da poljoprivredno-ekološke mjere u EU-u nisu provedene u mjeri dovoljnoj da se nadoknadi gubitak staništa oprašivača i opadanje kvalitete tih staništa; budući da ekologizacija nije donijela veće poboljšanje; |
AF. |
budući da je u stajalištima Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj u kontekstu Prijedloga uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a (COM(2018)0392) zatraženo uvođenje pokazatelja učinka na oprašivače; |
AG. |
budući da se uvođenjem pokazatelja za oprašivače može doprinijeti optimalnom postupku donošenja odluka, učinkovitijoj javnoj potrošnji, većoj odgovornosti i razumijevanju utjecaja politika i zakonodavstva; |
AH. |
budući da prekomjerno gnojenje usjeva doprinosi smanjenju prisutnosti cvjetnih biljnih vrsta, koje su potencijalan izvor hrane za oprašivače; |
AI. |
budući da emisije nitrata uzrokuju eutrofikaciju i rast guste trave, koja istiskuje bilje i cvijeće na pašnjacima, pokriva golo tlo koje mnogi oprašivači koriste kao stanište za gniježđenje i stvara nisku sjenu koja uzrokuje hladnu mikro-klimu nepodobnu za mnoge autohtone vrste; |
Opće napomene
1. |
prepoznaje dodanu vrijednost Inicijative EU-a za oprašivače u pogledu određivanja strateških ciljeva i niza hitnih mjera za zaštitu oprašivača koje trebaju poduzeti EU i njegove države članice; pozdravlja rad koji se već provodi na lokalnoj razini u cilju zaštite staništa oprašivača; |
2. |
međutim, smatra da se tom inicijativom ne rješavaju u dostatnoj mjeri brojni uzroci smanjenja broja oprašivača, koji uključuju prenamjene zemljišta, gubitak staništa i njihove povezanosti, prakse intenzivnog upravljanja poljoprivrednim zemljištima, sredstva za zaštitu bilja, onečišćenje okoliša, učinke patogena i parazita kao što je grinja Varroa destructor, klimatske promjene i invazivne strane vrste (13); smatra da je potrebno hitno provesti Prioritetnu mjeru II: rješavanje temeljnih uzroka depopulacije oprašivača; |
3. |
smatra da su oprašivači ključna komponenta biološke raznolikosti i da su neophodni za razmnožavanje većine biljnih vrsta; konstatira da smanjenje broja oprašivača utječe na kvalitetu i kvantitetu poljoprivrednih prinosa i ekonomsku korist za poljoprivrednike; |
4. |
ističe važnost oprašivača za poljoprivredu, prijetnju koju trenutačno opadanje broja oprašivača predstavlja za proizvodnju hrane te potrebu za poduzimanjem hitnih i transformativnih mjera kako bi se zaštitili i obnovili oprašivači i usluge koje oni pružaju; |
5. |
ističe važnost usvajanja cjelovitog pristupa i ocjenjivanja učinka postojećih mjera politike kako bi se učinkovito riješio problem smanjenja broja oprašivača u Uniji; naglašava da je potrebno primjenjivati načelo predostrožnosti kako bi se zaštitilo sve oprašivače, i domaće i divlje; |
6. |
naglašava da je potrebno zaštititi raznolikost vrsta oprašivača u Europi (što uključuje oko 2 000 vrsta divljih pčela i drugih kukaca, uključujući muhe, kornjaše, moljce i leptire) i svijetu; |
7. |
naglašava važnost promicanja mjera za poticanje biološke raznolikosti i u ruralnim i u urbanim područjima, s obzirom na to da zdravlje i opstanak oprašivača ovise o staništima koja su bogata vrstama i osiguravaju raznoliku i stalno dostupnu hranu, poput nektara i peludi, i to u dostatnoj količini, kao i o staništima za gniježđenje, razmnožavanje i prezimljivanje; |
8. |
poziva Komisiju da Inicijativu EU-a za oprašivače i njezine rezultate ugradi u razvoj Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti nakon 2020., da ciljeve Inicijative preoblikuje u punopravan akcijski program za oprašivače te da izdvoji dostatna sredstva u tu svrhu; |
9. |
traži od Komisije da problem smanjenja broja oprašivača pokuša riješiti na međunarodnoj razini i da se zalaže za snažne mjere za zaštitu oprašivača i njihovih staništa diljem svijeta; |
Biološka raznolikost i poljoprivredne prakse
10. |
ističe da poticanje biološke raznolikosti i time očuvanje površina i kvalitete staništa oprašivača na poljoprivrednom zemljištu moraju postati ključni cilj u razvoju buduće zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), kojom se posebice moraju podržavati očuvanje poljoprivrednih područja visoke prirodne vrijednosti, stvaranje rezervi za prirodu, smanjivanje upotrebe pesticida i mineralnih gnojiva te kojom se moraju poticati polikulture i plodored; |
11. |
smatra da je smanjenje ovisnosti o pesticidima jedan od ključnih ciljeva Direktive 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida (14); ističe da bi svaka država članica u svojem nacionalnom akcijskom planu donesenom na temelju ove Direktive trebala iznijeti plan za smanjenje upotrebe pesticida, s jasnim ciljevima, ključnim etapama i vremenskim rasporedom te da bi smanjenje pesticida trebalo postaviti kao „zajednički pokazatelj” uspješnosti; smatra da bi se obvezni ciljevi smanjenja na razini EU-a trebali uvrstiti u skorašnju reviziju Direktive 2009/128/EC nakon odgovarajuće procjene učinka; |
12. |
poziva Komisiju da revidira izmijenjene nacionalne akcijske planove donesene na temelju Direktive 2009/128/EZ i poduzme sve moguće mjere kako bi osigurala da se države članice adekvatno obvežu ispuniti ciljeve smanjenja upotrebe pesticida i da se provodi potreban nadzor; |
13. |
poziva Komisiju i države članice da nacionalnim i regionalnim sustavima za savjetovanje poljoprivrednika osiguraju pružanje visokokvalitetnih savjeta o tome kako promicati i štititi biološku raznolikost i oprašivače; |
14. |
ponavlja da je oprašivanje ključno za poljoprivrednu proizvodnju te da stoga potpora iz prvog stupa zajedničke poljoprivredne politike ne bi trebala dovesti do slabljenja ili gubitka usluga oprašivanja; od Komisije traži da odobri samo strateške planove u kojima se tom čimbeniku posvećuje dovoljna pozornost u skladu s relevantnim uvjetima i ekološkim programima iz prvog stupa; |
15. |
ističe da brojni nacionalni programi ruralnog razvoja već uključuju mjere za promicanje biološke raznolikosti i pomaganje oprašivačima; primjećuje da je za nastavak i proširenje tih programa i mjera najprije potrebno na osigurati odgovarajuća financijska sredstva za drugi stup ZPP-a; ističe da se pritom moraju uzeti u obzir razlike među regijama i staništima te brojnim postojećim oprašivačima, što iziskuje mjere i na nacionalnoj i na regionalnoj razini; |
16. |
traži od Komisije i država članica da prihvate poziv Europskog parlamenta i u ZPP uvrste pokazatelje učinka na oprašivače; |
17. |
ističe da se u odnosu na 2016. prodaja insekticida (15) 2017. povećala u 18 država članica EU-a; zabrinut je zbog toga što je 2017., u kategoriji ostalih insekticida (16), u 9 od 13 država za koje je bilo dostupno razvrstavanje podataka prodaja porasla u odnosu na 2016., što se u Inicijativi za oprašivače ne uzima u obzir; |
18. |
ističe da bi stoga mjere za biološku raznolikost i smanjenje upotrebe pesticida trebale biti jedan od ciljeva strateških planova država članica u okviru ZPP-a, dok bi smanjenje pesticida i povećanje biološke raznolikosti trebalo definirati kao „zajedničke pokazatelje” koji bi služili za praćenje uspješnosti; |
19. |
ističe da će pokazatelj raznolikosti i broja oprašivača, koji se trenutno razvija, omogućiti evaluaciju rezultata ZPP-a u tom području; |
20. |
naglašava da se, u skladu s Direktivom 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida, nekemijske metode suzbijanja nametnika moraju koristiti umjesto pesticida, s ciljem zaštite oprašivača; |
21. |
poziva Komisiju da zabranu imidakloprida, klotianidina i tiametoksama proširi na sve pesticide na bazi neonikotinoida; |
22. |
poziva Komisiju da sustavno traži mišljenja Europske agencije za sigurnost hrane u slučaju da države članice izdaju hitna odobrenja za neki pesticid, na temelju članka 53. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 smatra da je važno da EFSA istraži i učinke zamjenskih sredstava, kao i dostupnost nekemijskih metoda; |
23. |
poziva Komisiju da osigura da se odredbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 primjenjuju na odgovarajući način i da time među ostalim zajamči minimalne standarde u pogledu obavijesti o hitnim dozvolama za pesticide, uključujući potrebu da države članice dostave potpuna i detaljna objašnjenja, kao i da takve obavijesti objavi; pozdravlja ulogu EFSA-e u preispitivanju tih izuzeća; |
24. |
ističe da bi profesionalni korisnici sredstava za zaštitu bilja trebali barem tri godine čuvati detaljnu evidenciju upotrebe sredstava za zaštitu bilja, kao i područja i razdoblja primjene tih proizvoda te njihovo doziranje; napominje da bi relevantne zabilježene informacije trebalo na zahtjev staviti na raspolaganju nadležnim tijelima kako bi se pratilo poštovanje pravila o višestrukoj sukladnosti i pratila uspješnost ZPP-a u pogledu smanjenja upotrebe pesticida diljem EU-a; |
25. |
poziva Komisiju i države članice da rade na podizanju osviještenosti i da podupiru mogućnosti financiranja u tom području; ističe da će zajednički instrumenti i modeli za razvoj strategija i planova za oprašivače temeljeni na najboljim praksama potaknuti donošenje dodatnih mjera na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
26. |
poziva Komisiju i države članice da hitno osiguraju potpuno usvajanje smjernica EFSA-e za pčele iz 2013., uključujući zahtjeve u pogledu kronične toksičnosti i toksičnosti ličinki, kao i zahtjeve u pogledu drugih vrsta osim pčela; |
27. |
u iščekivanju potpunog usvajanja smjernica EFSA-e o pčelama na razini EU-a, poziva države članice da na odgovarajući način usklade svoje ocjene pesticida; |
28. |
poziva Komisiju da od EFSA-e zatraži dokument o smjernicama za pesticide u kojem bi se utvrdila ispitivanja koja se provode prije davanja odobrenja kako bi se zaštitili leptiri, moljci i osolike muhe; |
29. |
ističe da prisustvo staništa oprašivača povećava produktivnost zemljišta; |
30. |
poziva Komisiju da u ciljeve ZPP-a uključi ograničenja u pogledu cilja povećanja produktivnosti, da regulira intenzivne poljoprivredne prakse i potakne korištenje mjera ekologizacije kako bi se kvalitativno i kvantitativno poboljšala staništa i prostori za ispašu oprašivača te borilo protiv homogenizacije europskog krajolika; |
31. |
poziva Komisiju i države članice da promiču korištenje pašnjaka i pastoralnih staništa, uključujući pošumljene pašnjake i druge sustave agrošumarstva kao ključan preduvjet za stvaranje supstrata za gniježđenje, razmnožavanje i prezimljavanje, u sinergiji s održavanjem travnatih zajednica visoke prirodne vrijednosti rezerviranih za ispašu i tradicionalne oblike ekstenzivne poljoprivrede; |
32. |
u tom pogledu ističe da će plodored, korištenje snažnih vrsta i mehaničko pljevljenje/biološko suzbijanje nametnika pomoći u oporavku staništa oprašivača, dok velika polja s monokulturama doprinose padu broja oprašivača; |
33. |
poziva Komisiju i države članice da podrže zelenu infrastrukturu kojom se ponovno stvaraju i oporavljaju mozaici staništa i funkcionalna povezanost oprašivača u ruralnim i urbanim krajolicima; |
34. |
poziva Komisiju i države članice da promiču održavanje živica kao i koncepte graničnih pojaseva, uključujući travnate/cvjetne pojaseve uz vodne tokove i područja s višegodišnjim biljkama kao mjere za poticanje biološke raznolikosti kojima se štite ispaša i staništa oprašivača i bioloških sredstava za suzbijanje štetnika te pruža bolja kontrola erozije tla u ruralnim, poluurbanim i urbanim područjima; |
35. |
poziva države članice da se zalaže da se vrste koje predstavljaju rizik za oprašivače pravovremeno uvrste na popis Unije kako bi ih se hitno stavilo pod kontrolu i eliminiralo, kako bi se povećala budnost i poduzele restriktivne mjere nakon što se identificiraju njihove putanje; |
36. |
poziva Komisiju da predloži mjere za ublažavanje pritiska na oprašivače koji može biti rezultat napuštanja poljoprivrednih površina; |
37. |
ističe da je potrebno uvesti učinkovite mjere biološke sigurnosti za lončanice i tlo prije prelaska značajnih udaljenosti i potiče javna tijela nadležna za upravljanje zelenim površinama da koriste lokalne biljke i tako maksimiziraju korist za lokalne oprašivače te minimiziraju širenje invazivnih stranih vrsta; |
38. |
poziva Komisiju da utvrdi kriterije potrebne za uvođenje ekološke oznake EU a za lončanice koje pogoduju oprašivačima, imaju naznačeno podrijetlo, stavljene su u prikladan spremnik te se nisu koristili treset i insekticidi; |
39. |
poziva Komisiju i države članice da pruže podršku sektoru pčelarstva jačanjem inspekcijskih pregleda pri uvozu kako bi se izbjegao uvoz patvorenog meda kao i usvajanjem obveznog označivanja meda (s imenom svake zemlje) za miješani med; |
40. |
poziva na promicanje i razvoj staništa oprašivača u urbanim područjima; |
Istraživanja, osposobljavanje i nadzor
41. |
kada je riječ o pčelama medaricama (Apis mellifera), posebno inzistira na ulozi istraživanja uzroka smanjenja očekivanog životnog vijeka pčela matica, što je zabrinjavajuća pojava; |
42. |
smatra da je ključno podržati razvoj tih smjernica za ispitivanje koje još nisu dostupne, posebno u pogledu akutne i kronične toksičnosti za solitarne pčele, kronične toksičnosti za bumbare, subletalnih učinaka, istodobnog izlaganja višestrukim spojevima (kumulativni i sinergijski učinci), kao i ispitivanja za druge vrste oprašivača; |
43. |
ističe da istraživački dio Inicijative ne uzima u obzir sustave koji se temelje na rezultatima i koji podrazumijevaju praćenje te koji bi mogli bi biti korisni, djelomično zbog odgovaranja na potrebe praćenja, te poljoprivrednicima dati potreban poticaj; ističe da bi takvi programi trebali proći pilot-fazu i razviti se u okviru raznih financijskih instrumenata i politika EU-a, uključujući ZPP; |
44. |
poziva Komisiju i države članice da povećaju financiranje za osnovno i primijenjeno istraživanje povezano s oprašivačima, razvoj terapija za nove bolesti, parazite i viruse koji ih pogađaju i da ulažu u jačanje i širenje taksonomske stručnosti, među ostalim preko Okvirnog programa EU-a za istraživanje i inovacije; poziva na to da se veći naglasak stavi na terensko istraživanje i oprašivače koji nisu pčele medarice i leptiri; |
45. |
poziva Komisiju i države članice da uspostave sustavan i standardiziran način praćenja divljih oprašivača u stvarnim uvjetima i glavnih pritisaka s kojima se suočavaju, kako bi se ocijenio razmjer opadanja njihova broja i uzroka tog opadanja i omogućila puna evaluacija učinkovitosti relevantnih politika EU-a i nacionalnih politika; |
46. |
poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se u strateškim planovima ZPP-a vodi računa o potrebama financiranja za nadzor divljih oprašivača, kako bi se osigurala dovoljna količina podataka za izradu pokazatelja za oprašivače u okviru ZPP-a u skladu s obvezama u Inicijativi EU-a za oprašivače; |
47. |
smatra da je potrebno poticati ekološke inovacije (17) u poljoprivredi i sporazume o partnerstvu s akademskim krugovima te suradnju s istraživačima iz različitih područja kako bi se podržao razvoj niskorizičnih pesticida koji su bezopasni za oprašivače; |
48. |
smatra da je potrebno podupirati istraživanja u pogledu agroekološke tranzicije poljoprivrede i daljnjeg razvoja metoda zaštite bilja koje su bezopasne za oprašivače, kao što su adekvatne tehnike kultivacije, plodored i uravnotežena gnojidba; |
49. |
poziva Komisiju i države članice da podrže znanstvene projekte građana s fokusom na bilježenju i praćenju oprašivača i osposobljavanju pčelara u cilju promicanja neinvazivnog praćenja pčela na razini Unije razvojem pokazatelja vitalnosti kolonija; |
o
o o
50. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL C 35, 31.1.2018., str. 2.
(2) SL C 356, 4.10.2018., str. 38.
(3) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0023.
(4) Garibaldi, L. A. et al, Wild Pollinators Enhance Fruit Set of Crops Regardless of Honey Bee Abundance, 2013.
(5) Potts, S., et al, Status and Trends of European Pollinators. Key Findings of the STEP Project, Pensoft Publishers, Sofia, str. 72.
(6) Potts, S., et al, Status and Trends of European Pollinators. Key Findings of the STEP Project, Pensoft Publishers, Sofia, str. 72.
(7) Gallai, N. et al., Economic Valuation of the Vulnerability of World Agriculture Confronted with Pollinator Decline, Ecological Economics, 68:3, str. 810. – 821.
(8) SL L 206, 22.7.1992., str. 7.
(9) Posebice: praćenje oprašivača i relevantnih pokazatelja u EU-u; praćenje upotrebe pesticida u okolišu uz pomoć pčela mjerenje stanja biološke raznolikosti s pomoću indeksa Crvene liste te razvoj poljoprivredničkog alata za provedbu praksi integrirane zaštite bilja diljem Europske unije.
(10) Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.)
(11) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renew al/neonicotinoids_en
(12) Tsvetkov, N., Samson-Robert, O., Sood, K., Patel, H. S., Malena, D. A., Gajiwala, P. H., Maciukiewicz, P., Fournier, V., Zayed, A. (2017.): „Chronic exposure to neonicotinoids reduces honey bee health near corn crops”, Science, Vol. 356, izdanje 6345, str. 1395. – 1397., https://doi.org/10.1126/science.aam7470
(13) Potts, S.G., et al., (2016.), The Assessment Report of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services on Pollinators, Pollination and Food Production, Tajništvo Međuvladine znanstveno-političke platforme o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava, Bonn, Njemačka, str. 522.
(14) Direktiva 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida, SL L 309, 24.11.2009., str. 71.;
(15) Podaci Eurostata dostupni su za kategoriju insekticida i akaricida; dodatni podaci dostupni su za različite kategorije insekticida (piretroidi, klorinati, hidrokarbonati, orpanofosfati, karbamati i oksimokarbamati te drugi insekticidi); dostupno na https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-datasets/product?code=aei_fm_salpest09
(16) Uključujući i neonikotinoide.
(17) Definicija Komisije: svaka inovacija kojom se ostvaruje znatan napredak prema cilju održivog razvoja, smanjivanjem učinaka naših načina proizvodnje na okoliš, povećavanjem otpornosti prirode na pritiske na okoliš ili ostvarivanjem učinkovitije i odgovornije uporabe prirodnih resursa.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/37 |
P9_TA(2019)0105
Omogućivanje digitalne transformacije u području zdravstva i skrbi
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o omogućivanju digitalne transformacije na jedinstvenom digitalnom tržištu u području zdravstva i skrbi: osnaživanje građana i stvaranje zdravijeg društva (2019/2804(RSP))
(2021/C 255/06)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. travnja 2018. o omogućivanju digitalne transformacije na jedinstvenom digitalnom tržištu u području zdravstva i skrbi: osnaživanje građana i stvaranje zdravijeg društva (COM(2018)0233), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. travnja 2004. pod nazivom „E-zdravstvo – poboljšanje zdravstvene skrbi za europske građane: akcijski plan za europsko područje e-zdravlja (COM(2004)0356), |
— |
uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 21. prosinca 2007. pod nazivom „Akcijski plan za glavnu tržišnu inicijativu u području e-zdravstva” – Prilog I. komunikaciji „Vodeća tržišna inicijativa za Europu’” (COM(2007)0860, SEC(2007)1730), |
— |
uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 2. srpnja 2008. o prekograničnoj interoperabilnosti elektroničkih sustava zdravstvene evidencije (priopćenu pod brojem dokumenta C(2008)3282) (1), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. studenoga 2008. pod nazivom „Telemedicina u korist pacijenata, zdravstvenih sustava i društva” (COM(2008)0689), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. prosinca 2012. pod nazivom „Akcijski plan za e-zdravlje 2012. – 2020.: inovativna zdravstvena skrb za 21. stoljeće” (COM(2012)0736), |
— |
uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (2), |
— |
uzimajući u obzir Tematsko izvješće br. 7/2019 Europskog revizorskog suda pod nazivom „Mjere EU-a za prekograničnu zdravstvenu zaštitu: ambicije su velike, ali potrebno je bolje upravljanje”, |
— |
uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2019/243 od 6. veljače 2019. o europskom formatu za razmjenu elektroničke zdravstvene evidencije (3), |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (4), |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (5), |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 8. prosinca 2017. pod naslovom „Zdravstvo u digitalnom društvu – postizanje napretka u pogledu inovacija u području zdravstva koje se temelje na podacima” (6), |
— |
uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o omogućivanju digitalne transformacije na jedinstvenom digitalnom tržištu u području zdravstva i skrbi: osnaživanje građana i stvaranje zdravijeg društva (O-000042/2019 – B9-0062/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
A. |
budući da pojava novih tehnologija predstavlja i prilike i izazove za razvoj bolje zdravstvene skrbi; budući da se europski zdravstveni sustavi i sustavi skrbi suočavaju s ozbiljnim izazovima u kontekstu starenja društva, produženja očekivanog životnog vijeka i stalnog smanjenja stope nataliteta, što izaziva zabrinutost u pogledu održivosti budućeg pružanja zdravstvene skrbi; budući da, s druge strane, pojava novih tehnologija stvara nove mogućnosti; budući da je u tom kontekstu potrebna promjena paradigme u smjeru proaktivnih i prilagodljivih sustava zdravstvene skrbi u kojima je glavni naglasak na održavanju dobrog zdravlja, a ne na liječenju bolesti; |
B. |
budući da su rashodi za zdravstvo u velikom porastu te da u Europskoj uniji u cjelini predstavljaju 9,6 % (7) BDP-a; budući da zdravstveni sustavi trebaju maksimalno povećati učinkovitost i djelotvornost dostupnih, postojanih i održivih zdravstvenih usluga i dugotrajne skrbi te im osigurati pošten pristup, kao i pružati nove usluge u skladu s razvojem društva, osigurati neometanu skrb u okviru usluga i pružatelja skrbi te osigurati poboljšanja koja su važna za pacijente i njihove promjenjive i sve veće potrebe u pogledu zdravlja i skrbi, vodeći računa o razlikama među pacijentima u pogledu internetske povezanosti, digitalnih vještina i zdravstvene pismenosti; |
C. |
budući da inovativna digitalna rješenja za zdravlje i skrb mogu pojačati prevenciju bolesti i poticanje zdravog načina života, poboljšati kvalitetu života građana te omogućiti učinkovitije načine organiziranja i pružanja usluga u području zdravstva i skrbi; |
D. |
budući da su podaci koji se odnose na zdravlje građana EU-a ključni za digitalnu transformaciju i da ih se mora strogo zaštititi od zloupotrebe; budući da dostupnost podataka uvelike varira među državama članicama i budući da zbog nedostatka interoperabilnosti i fragmentacije tržišta u zdravstvenim sustavima građani još ne mogu u potpunosti iskoristiti prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta; |
E. |
budući da se digitalizacija zdravstvene skrbi neće odnositi samo na veću upotrebu mobilnih zdravstvenih aplikacija, nego će uključivati i rudarenje podataka, odnosno analizu velikih skupova podataka koji služe kao temelj za umjetnu inteligenciju i strojno učenje; |
F. |
budući da je organizacija i pružanje zdravstvene i socijalne skrbi u nadležnosti država članica; budući da Unija može podupirati suradnju među državama članicama u promicanju javnog zdravlja i prevencije bolesti, poboljšanju komplementarnosti njihovih prekograničnih zdravstvenih usluga te podupiranju i omogućavanju istraživanja i razvoja u području pametnog zdravstva u Europi; |
G. |
budući da rastu očekivanja pacijenata i njihova želja da prate svoje zdravlje, a da, kad je riječ o zdravlju, građane treba osnažiti pružanjem usluga usmjerenih na korisnike te postoji sve veća potreba ljudi da na raspolaganju imaju više preventivnih, personaliziranih i pristupačnih načina za interakciju sa zdravstvenim uslugama i zdravstvenim djelatnicima; |
H. |
budući da će u postupnoj digitalizaciji društva pacijenti, njegovatelji, zdravstveni djelatnici i potencijalno svi dionici u zdravstvenom lancu biti sve više suočeni s izazovima korištenja informacijske tehnologije i digitalne infrastrukture evidencije pacijenata te se postavlja pitanje sigurnosti osobnih podataka i privatnosti; |
I. |
budući da su osobni zdravstveni podaci po svojoj prirodi posebno osjetljivi i da bi trebali podlijegati strogim etičkim zahtjevima i informiranom pristanku građana u pogledu njihova prikupljanja, obrade, upotrebe i pohrane; |
J. |
budući da je iznimno važno povjerenje građana u sigurnost i povjerljivost prikupljanja, obrade, upotrebe i pohrane njihovih osobnih zdravstvenih podataka; |
K. |
budući da su provedba i primjena sustava digitalnog zdravstva na različitim razinama u svakoj državi članici, primjerice u pogledu korištenja najnovije tehnologije, infrastrukture podrške za digitalnu transformaciju i uporabe elektroničke zdravstvene dokumentacije u zdravstvenim uslugama; |
L. |
budući da je stvaranje europskog podatkovnog prostora u području zdravlja uključeno u mandatno pismo upućeno povjereniku za zdravlje, u cilju promicanja razmjene zdravstvenih podataka i podupiranja istraživanja novih preventivnih strategija, kao i liječenja, lijekova, medicinskih proizvoda i rezultata; |
M. |
budući da znanost, istraživanje i inovacije imaju ključnu ulogu za konkurentnost i otpornost Europe; budući da se eksponencijalnim skokovima u dostupnosti podataka i računalstvu potiču istraživačke inicijative u svrhu razumijevanja, sprečavanja i liječenja bolesti i zdravstvenih problema; budući da tehnike upravljanja podacima mogu na komplementaran ili učinkovitiji način pomoći u utvrđivanju nedostataka, rizika, trendova i obrazaca povezanih sa skrbi; |
N. |
budući da osobe iz nižih slojeva društva često imaju veće zdravstvene potrebe i da također postoji veći rizik da će ostati isključene digitalizacijom zdravstvene skrbi; |
Opće napomene
1. |
pozdravlja komunikaciju Komisije o omogućavanju digitalne transformacije zdravstva i skrbi na jedinstvenom digitalnom tržištu čiji je cilj promicanje zdravlja, sprečavanje i kontrola bolesti te pružanje pomoći da se riješe neispunjene potrebe građana, kao i, po mogućnosti, poboljšanje održivosti zdravstvenih sustava i olakšavanje građanima jednakog pristupa kvalitetnoj skrbi zahvaljujući smislenoj primjeni digitalnih inovacija; |
2. |
ističe da, iako digitalno zdravstvo ima velik potencijal, i dalje postoji mnogo neriješenih pitanja u pogledu privatnosti, sigurnosti i zaštite; |
3. |
ističe da je za potpuno iskorištavanje potencijala digitalnih zdravstvenih alata od ključne važnosti provedba digitalnih zdravstvenih komponenata, uzimajući u potpunosti u obzir privatnost podataka, sigurnost i točnost, i to na način koji uključuje potrebe pacijenata; |
4. |
napominje da bi usklađenost sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka trebala biti preduvjet za digitalnu transformaciju na jedinstvenom digitalnom tržištu u području zdravstva i skrbi; |
5. |
smatra da se mjerama koje je predložila Komisija može pridonijeti ne samo pružanju preventivnije, personaliziranije i prilagodljivije zdravstvene skrbi europskim građanima, jačanju djelotvornosti, pravičnog pristupa, održivosti i otpornosti europskih sustava zdravstva i skrbi, nego i poticanju rasta i promicanju europske industrije u tom području, osobito pomaganjem da se u najvećoj mogućoj mjeri poveća potencijal jedinstvenog digitalnog tržišta uz šire uvođenje digitalnih proizvoda i usluga u području zdravstva i skrbi, kao i pokretanju novih usluga, posebno za izolirana i nepristupačna područja čiji broj medicinskog osoblja i razina pružanja usluga trenutačno nisu dovoljni; |
6. |
smatra da digitalna transformacija zdravstva i skrbi treba podupirati usluge usmjerene na građane i osnažiti građane da imaju aktivniju ulogu u prevenciji bolesti i promicanju zdravlja, uključujući u uslugama u području zdravstva i skrbi, te pritom odgovoriti na potrebe građana; također smatra da bi, ako pacijent na to pristane, ta transformacija trebala omogućiti razmjenu informacija među zdravstvenim osobljem koje je, u skladu s relevantnim okvirom EU-a o zaštiti podataka, uključeno u obradu evidencije pacijenata, elektroničkih recepata, laboratorijskih nalaza, medicinskih snimaka i otpusnih pisama; istovremeno naglašava da se ne smiju zanemariti potrebe pacijenata koji nisu u mogućnosti držati korak s digitalnom transformacijom; naglašava i da digitalno zdravstvo ne bi smjelo voditi prema dehumaniziranju skrbi; |
7. |
vjeruje da je na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini potrebno osigurati ključnu ulogu organizacija i mreža građana te javnih zdravstvenih sustava u upravljanju i donošenju politika o digitalnom zdravlju i skrbi; u tom kontekstu naglašava važnost suradnje međusobne povezanosti evidencija zdravstvenih ustanova; |
8. |
smatra da su javni zdravstveni sustavi najprimjerenije instance za upravljanje i kontrolu prikupljanja, anonimizacije i pseudonimizacije, čuvanja i iskorištavanja zdravstvenih podataka, jamčeći pritom zaštitu privatnosti podataka te djelotvornost, pravičan pristup i održivost sektora zdravstva i skrbi; smatra da anonimizacija i pseudonimizacija omogućuju upotrebu osjetljivih podataka u zdravstvenim istraživanjima i napominje da tehnike pseudonimizacije omogućuju ponovnu identifikaciju davatelja podataka u slučaju rizika za njihovo zdravlje; poziva Komisiju da podrži projekte usmjerene na razvoj tih tehnika, kao i tehnologija potrebnih za izradu sintetičkih podataka za uvježbavanje algoritama za umjetnu inteligenciju; |
9. |
naglašava da bi se anonimizirani i pseudonimizirani zdravstveni podaci mogli koristiti za znanstvena istraživanja u zdravstvu, za provedbu zdravstvenih politika utemeljenih na dokazima te za bolje razumijevanje bolesti i rano otkrivanje događaja koji ugrožavaju javno zdravlje, uz istodobno poštovanje načela povjerljivosti podataka o pacijentu; |
10. |
naglašava da je prijedlog Komisije o dijeljenju informacija i upravljanju podacima neophodan za rješavanje posljedica za nacionalne zdravstvene sustave; |
Potreba jamčenja pristupa osobnim podacima o zdravlju i njihove razmjene uz temeljitu primjenu pravila iz Opće uredbe o zaštiti podataka
11. |
naglašava da građani imaju pravo pristupa svojim osobnim zdravstvenim podacima i da imaju pravo dijeliti te podatke u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka kako bi primili bolju zdravstvenu skrb te da bi trebali moći očekivati da ti podaci budu dostupni pravodobno i na jednostavan način; ističe da se nedavno donesenom Uredbom o zaštiti podataka poboljšava pravo pacijenata na pristup informacijama o određenim aspektima njihovog zdravlja i na zaštitu njihove privatnosti; napominje da je cilj sustava koji se temelji na pacijentu poboljšati zdravlje građana te da nacionalne zdravstvene službe moraju jamčiti takve sustave radi općeg dobra; |
12. |
smatra da su, zbog osjetljive prirode zdravstvenih podataka, potrebne posebne mjere kako bi se izbjegli ne samo kibernapadi, već i to da službe te podatke upotrebljavaju na neprimjeren način; |
13. |
uviđa da u iskorištavanju podataka iz sektora zdravstva i skrbi postoje veliki ekonomski interesi; stoga poziva Komisiju i države članice da jasno utvrde odgovornosti povezane s upravljanjem podacima; |
14. |
žali zbog toga što mnogi građani u Europi trenutačno imaju ograničen elektronički pristup ili uopće nemaju elektronički pristup svojim osobnim zdravstvenim podacima, posebno u slučaju prekogranične zdravstvene skrbi; |
15. |
poziva Komisiju da nastavi poboljšavati kibersigurnost i na taj način smanjuje rizik od povreda privatnosti i neovlaštenu uporabu zdravstvenih podataka u cijeloj Uniji; |
16. |
slaže se s Komisijom da bi građani trebali imati siguran pristup sveobuhvatnoj elektroničkoj evidenciji svojih zdravstvenih podataka te bi trebali zadržati kontrolu nad svojim osobnim zdravstvenim podacima i mogućnost da te podatke dijele, dok bi neovlašteni pristup trebalo zabraniti u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka; |
17. |
poziva Komisiju da podupre razvoj i usvajanje formata za razmjenu europskih elektroničkih zdravstvenih evidencija, imajući pritom u vidu višejezičnost EU-a i korisnike s invaliditetom, posebno kada pacijenti pribjegavaju prekograničnoj zdravstvenoj skrbi, koje bi u interesu pacijenata trebale sadržavati što opširnije zdravstvene podatke, te na taj način nastavi promicati suradnju među zdravstvenim tijelima država članica u svrhu uključivanja u digitalnu infrastrukturu zdravstva kako bi ona obuhvaćala interoperabilnost sustava elektroničkih evidencija država članica; |
18. |
naglašava važnost praćenja primjene na zdravstvo Opće uredbe o zaštiti podataka i Uredbe o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu (8); |
19. |
poziva Komisiju i države članice da razmjenjuju najbolje prakse u pogledu dijeljenja zdravstvenih podataka, primjerice onih koji već postoje za liječenje, usluge prevencije ili istraživanja, istovremeno stavljajući snažan naglasak na privatnost građana, te da razviju norme na i uzajamno priznate programe certificiranja/akreditacije na europskoj razini, uključujući sigurnosne podatke i sigurnosne revizije; |
20. |
poziva zdravstvena tijela država članica da se koriste financijskim instrumentima EU-a, kao što su europski strukturni i investicijski fondovi te Europski fond za strateška ulaganja, za uvođenje interoperabilnih elektroničkih zdravstvenih evidencija na nacionalnoj i regionalnoj razini, čime će se građanima omogućiti pristup njihovim osobnim zdravstvenim podacima, kao i za ulaganja u razvoj solidne i pouzdanije infrastrukture koja podržava digitalnu transformaciju i pomaže u smanjenju digitalnog jaza među državama članicama; poziva na to da se pogodnosti uvođenja računalne tehnologije i digitalizacije u područje zdravstvenih evidencija iskoriste kako bi se poboljšali pristup i kvaliteta zdravstvene skrbi u urbanim i ruralnim područjima; |
21. |
poziva Komisiju i države članice da pružaju potporu projektima na temelju stvarnih podataka i razviju kriterije za kvalitetu podataka prikupljenih u nekontroliranom okruženju kako bi se stvarnim podacima došlo do pozitivnih zdravstvenih ishoda; u tom kontekstu, nadalje poziva Komisiju da izradi smjernice za promicanje sekundarne upotrebe podataka za istraživanje te da osigura pošten, transparentan i nediskriminirajući pristup podacima u cijeloj Europi; |
22. |
poziva Komisiju i države članice da, uz dokaze iz kliničkih ispitivanja koja se provode uz nasumične kontrole, za regulatorne odluke o lijekovima upotrebljavaju stvarne podatke; |
23. |
poziva Komisiju da na europskoj razini pokrene promišljanje o etičkim aspektima digitalne transformacije zdravstva i skrbi, uz aktivnu uključenost građana i svih drugih dionika u zdravstvenom lancu, s ciljem razvoja etičkih standarda i propisa kako bi se zaštitila prava građana i istodobno pružila sigurnost istraživačima i medicinsko-tehnološkom sektoru, posebno u pogledu upotrebe zdravstvenih podataka i umjetne inteligencije; |
24. |
poziva Komisiju i države članice da za osobe koje obrađuju osobne zdravstvene podatke osiguraju odgovarajuće osposobljavanje i razvoj vještina u pogledu zaštite privatnosti i mjera sigurnosti, koje su u skladu s važećim standardima i tehnikama obrade podataka; nadalje poziva Komisiju da na razini EU-a pokrene obrazovnu kampanju o koristima i mehanizmima za razmjenu zdravstvenih podataka kako bi se razbile pogrešne predodžbe i poduprle mjere iznesene u njezinoj komunikaciji o omogućivanju digitalne transformacije na jedinstvenom digitalnom tržištu u području zdravstva i skrbi; |
Potreba za boljim zdravstvenim podacima
25. |
smatra da je potrebno povećati kvalitetu podataka o zdravlju, standardizirati prikupljanje podataka, promicati interoperabilnost europskih registara bolesti i unaprijediti analizu podataka s pomoću računalstva i modeliranja visokih performansi, kao i osiguravanja zaštite povjerljivih ili osjetljivih podataka; |
26. |
ističe važnost standardizacije reguliranja zdravstvenih uređaja, kao što su uređaji m-zdravstva i e-zdravstva, čime se osigurava njihova točnost i preciznost u pogledu podataka; |
27. |
poziva Komisiju da uspostavi platformu za nadležna tijela, prijavljena tijela te farmaceutski i medicinsko-tehnološki sektor u pogledu primjene Uredbe o medicinskim proizvodima (9) na digitalne terapije i kombinirane proizvode, s posebnim naglaskom na potrebama novoosnovanih (start-up) poduzeća i MSP-ova; |
28. |
poziva Komisiju da pojača uspostavu europskog koordiniranog djelovanja za potporu sigurnoj razmjeni genomskih i ostalih zdravstvenih podataka u praksi u cilju promicanja napretka istraživača i personalizirane medicine i identificiranja najboljeg načina liječenja, osiguravajući pritom potpunu usklađenost sa zakonodavstvom o zaštiti podataka i etičkim načelima; |
29. |
poziva Komisiju da zajedno s državama članicama nastavi s ispitivanjem određenih zahtjeva za prekograničnu razmjenu zdravstvenih podataka u svrhu istraživanja i zdravstvene politike kako bi se poboljšala prevencija, dijagnoza i liječenje bolesti i time zdravstvenim sustavima pomoglo da se suoče s postojećim i budućim izazovima; |
30. |
smatra da je prelazak na digitalizaciju prilika za pokretanje ambicioznog programa izgradnje kapaciteta za građane te za jačanje industrijskih mogućnosti u području tehnologije i inovacija za zdravo starenje; nadalje smatra da je promicanje razvoja vještina za prihvaćanje i učinkovitu upotrebu pametnih zdravstvenih proizvoda i usluga od iznimne važnosti na svim razinama zdravstvenog vrijednosnog lanca (pacijenti, zdravstveni djelatnici, regulatorna tijela, obveznici i nadležna tijela); |
31. |
smatra da je osiguravanje regulatorne sredine koja je primjerena svrsi ključan element za zaštitu javnog zdravlja i osiguravanje pristupa visokokvalitetnim lijekovima; smatra i da će učinkovita upotreba sustava informacijske tehnologije poboljšati regulatornu učinkovitost u cijeloj Europi; stoga potiče Komisiju da optimizira europski regulatorni okvir usklađivanjem regulatornih telematskih projekata s naglaskom na kvaliteti podataka, interoperabilnosti i međuovisnosti europskog regulatornog okvira; |
32. |
smatra da bi se razvojem zajedničkog okvira za usklađivanje prikupljanja zdravstvenih podataka te za pohranu i uporabu u EU-u mogla poboljšati kvaliteta istraživanja i zdravstvenih usluga koje se pružaju građanima te također olakšati univerzalni pristup podacima; |
Potreba za boljim digitalnim alatima
33. |
smatra da je potrebno bolje unaprijediti promicanje zdravlja, spriječiti bolesti i pružati integrirane usluge temeljene na potrebama ljudi, osobito tijekom pandemija, i da Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) mora imati ključnu ulogu u tim naporima; poziva na razvoj digitalnih rješenja i prilagođenih alata u vezi s većom suradnjom u državama članicama kako bi se izbjegle situacije nestašice lijekova; |
34. |
smatra da se digitalnim alatima za zdravstvenu skrb, kao što su informacije o pacijentu na prenosivim karticama, može riješiti problem pristupačnosti zdravstvenih informacija i zdravstvene pismenosti, a to je nužno za promicanje zdravlja, bolju prevenciju bolesti i djelotvornije upravljanje bolestima; smatra da takvi alati, pod uvjetom da su izrađeni uz pomoć adekvatnih zdravstvenih radnika i korisnika iz civilnog društva i da su u skladu su sa svim relevantnim zakonodavstvom, omogućuju točnije i potpunije informacije koje služe za promicanje zdravih navika i prevenciju te potporu pri donošenju odluka o zdravlju i pridržavanju tretmana liječenja od strane pacijenata; |
35. |
naglašava da je važno zadržati nacionalnu/regionalnu ulogu u organiziranju sustava zdravstva i skrbi, među ostalim i upotrebom digitalnih rješenja i alata s obzirom na to da oni imaju velik potencijal za poboljšanje kvalitete, pravičnosti i održivosti zdravstvenih usluga, ali i zdravlja i dobrobiti ljudi, uz istovremeno osnaživanje pacijenata; |
36. |
ističe da je važno pacijentima pružati informacije i podržavati ih pri donošenju informiranih odluka o njihovu zdravlju; naglašava da digitalne platforme moraju biti pristupačne korisnicima i digitalno dostupne i da pacijentima i zdravstvenim djelatnicima moraju pružati informacije bez prepreka i na više jezika; |
37. |
poziva Komisiju da podrži digitalizaciju regulatornih agencija i da surađuje s relevantnim akterima, posebno nacionalnim zdravstvenim sustavima, kako bi se promicala veća prekogranična suradnja i proširila primjena digitaliziranih modela skrbi, modela kućne njege i pomoćnih tehnologija u domovima prikladnih za starije osobe, te da to učini bez zadiranja u nadležnosti država članica; u tom kontekstu smatra da europske referentne mreže mogu biti odličan način da se pokaže kako digitalno zdravstvo može doprinijeti poboljšanju prekograničnih zdravstvenih ishoda i dobrobiti jer pružaju pouzdano okruženje u kojem zdravstveni djelatnici i pacijenti već surađuju i prekogranično razmjenjuju zdravstvene podatke kako bi postigli svoje ciljeve; |
38. |
poziva Komisiju i države članice da zajamče unaprjeđenje kompetencija i vještina zdravstvenih djelatnika koje su potrebne za prikupljanje, analizu i zaštitu zdravstvenih podataka, među ostalim utvrđivanjem zahtjeva za digitalne zdravstvene programe za zdravstvene djelatnike, stvaranjem centara izvrsnosti za cjeloživotno osposobljavanje za posebne digitalne vještine te razmatranjem mogućnosti usklađivanja osposobljavanja i izgradnjom kapaciteta regulatornih tijela za procjenu pametnih zdravstvenih proizvoda i usluga u tehnološkom okruženju koje se brzo razvija; |
39. |
poziva Komisiju da surađuje s državama članicama i relevantnim regionalnim i lokalnim tijelima kako bi se razvile mreže za obrazovanje građana u korištenju digitalne zdravstvene skrbi, omogućavajući univerzalni pristup; smatra da je, kako bi se postigao taj cilj, nužno poboljšati interoperabilnost sustava i vještina korisnika, uz najveću razinu zaštite osjetljivih podataka i uz pomoć alata i mehanizama koje osiguravaju sustavi javnog zdravstva; |
40. |
poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se u svim mjerama za poboljšanje digitalnih vještina i pristupa građana zdravstvenim podacima te upotrebu tih podataka vodi računa o osjetljivim skupinama kao što su stariji građani, osobe bez pristupa informacijama i osobe s invaliditetom; |
41. |
smatra da bi za građane trebalo postići pozitivnu ravnotežu između upotrebe digitalnih alata i izravnog savjetovanja sa zdravstvenim djelatnicima; smatra i da bi siguran pristup i prekogranična razmjena zdravstvenih podataka bili pozitivan korak naprijed; |
42. |
smatra da bi pacijenti trebali imati koristi od najaktualnijih informacija o svojim lijekovima; stoga poziva Komisiju da razvije dodatne elektroničke informacije o proizvodima, uključujući e-letak, kako bi se poboljšala regulatorna učinkovitost i kako bi se pacijenti osnažili zahvaljujući ažuriranim informacijama o lijekovima; |
43. |
poziva Komisiju da pomogne državama članicama i regionalnim tijelima u podizanju svijesti o inovativnim mogućnostima nabave i ulaganja za digitalnu transformaciju u javnom zdravstvu i skrbi te u poticanju javnih i privatnih ulaganja za opsežnu primjenu skrbi koja se temelji na digitalnim uslugama, koja je integrirana i usmjerena na pojedinca; |
44. |
poziva Komisiju i države članice da podrže širenje pilot-projekata i demonstracijskih projekata o pametnom zdravstvu kako bi se ubrzale krivulje spoznaja; |
45. |
poziva Komisiju da ispita mogućnost uspostave europskog inovacijskog centra za pametno zdravstvo, u kojem bi se procjenjivale i promicale pametne zdravstvene inicijative, te da uspostavi platformu za sve dionike u zdravstvenom lancu radi osnivanja konzorcija za provedbu ambicioznih projekata velikih razmjera; |
46. |
poziva Komisiju i države članice da potiču razmjenu najboljih praksi i iskustva dionika koji su rano prihvatili inovativna rješenja u zdravstvu, posebno potpunim iskorištavanjem projekata iz programa INTERREG Europe i njegove platforme za učenje o politikama; |
47. |
poziva Komisiju da kontinuirano prati, vrednuje i promiče razmjenu dobre prakse među državama članicama i regijama kako bi potaknula učinkovite reforme i praćenje napretka prema zdravstvenoj skrbi utemeljenoj na vrijednostima i održivim zdravstvenim sustavima; |
48. |
poziva Komisiju da pomogne državama članicama u izradi strategija za izvanredne situacije eventualne privremene ili trajne nedostupnosti zdravstvenih podataka zbog nezgode ili napada na infrastrukturu, sustave ili softvere koji se koriste za prikupljanje, obradu ili pohranu takvih podataka; |
49. |
pozdravlja napore koje ECDC ulaže u izradu strategija kako bi se postojeći računalni sustavi bolje iskoristili, podaci upotrebljavali za ograničavanje širenja zaraznih bolesti i kako bi se pomoglo državama članicama da prikupljaju i obrađuju podatke; |
50. |
naglašava da će za uspješnu digitalnu tranziciju u području zdravstvene skrbi biti potrebno snažno političko vodstvo, dugoročna vizija te stalna ulaganja i na nacionalnoj i europskoj razini; |
51. |
poziva Komisiju i države članice da utvrde jasan raspored planiranih promjena za uspostavu Europe digitalnog zdravstva s procjenama u sredini razdoblja te određivanje ciljeva; |
52. |
poziva Komisiju i države članice da provedu preporuke Komisije iz veljače 2019. o europskom formatu za razmjenu elektroničke zdravstvene evidencije; |
53. |
poziva Komisiju da te preporuke uvrsti u prijedlog za europski podatkovni prostor u području zdravlja; |
o
o o
54. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL L 190, 18.7.2008., str. 37.
(2) SL L 194, 19.7.2016., str. 1.
(3) SL L 39, 11.2.2019., str. 18.
(4) SL L 88, 4.4.2011., str. 45.
(5) SL L 119, 4.5.2016., str. 1.
(6) SL C 440, 21.12.2017., str. 3.
(7) U 2017.; OECD/EU (2018.), Ukratko o zdravlju: Europa 2018.: ciklus Stanje zdravlja u EU-u, OECD Publishing, Pariz.
(8) Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.).
(9) Uredba (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (SL L 117, 5.5.2017., str. 1.).
četvrtak, 19. prosinca 2019.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/45 |
P9_TA(2019)0106
Kršenja ljudskih prava, uključujući vjerske slobode, u Burkini Faso
Rezolucija Europskog parlamenta od 19. prosinca 2019. o kršenjima ljudskih prava i vjerskih sloboda u Burkini Faso (2019/2980(RSP))
(2021/C 255/07)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir izjavu koju je 10. prosinca 2019. potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dao u ime EU-a o Danu ljudskih prava, |
— |
uzimajući u obzir priopćenje Komisije za tisak od 13. studenoga 2019. u kojem je najavljeno dodatnih 35 milijuna EUR za humanitarnu pomoć afričkoj regiji Sahel, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 7. studenoga 2019. o napadima u Burkini Faso, |
— |
uzimajući u obzir posjet potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Frederice Mogherini regiji Sahel u srpnju 2019. i njezin govor od 9. srpnja 2019. u Burkini Faso, |
— |
uzimajući u obzir govor u ime potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Federice Mogherini od 17. rujna 2019. na raspravi tijekom plenarne sjednice Parlamenta o sigurnosnoj situaciji u Burkini Faso, |
— |
uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja i sloboda izražavanja” koju je u veljači 2009. objavila Glavna uprava za vanjsku politiku Unije, |
— |
uzimajući u obzir javno saslušanje održano 22. studenoga 2017. u organizaciji Pododbora za ljudska prava na temu „Sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja: položaj progonjenih manjina, posebno kršćana”, |
— |
uzimajući u obzir izvješće posebnog izaslanika za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja od 21. studenoga 2019. pod nazivom „Mandat posebnog izaslanika za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan Europske unije: aktivnosti i preporuke”, |
— |
uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja iz 2013., |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (Sporazum iz Cotonoua), |
— |
uzimajući u obzir izjavu koja se može pripisati glasnogovorniku visokog predstavnika UN-ovog Saveza civilizacija od 1. prosinca 2019. o napadu na crkvu u Burkini Faso, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Vijeća sigurnosti UN-a od 11. studenoga 2019. o zajedničkim snagama skupine zemalja G5 Sahel, |
— |
uzimajući u obzir ažurirane informacije o operacijama po zemljama Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) iz listopada 2019. o Burkini Faso, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a od 13. listopada 2019. o napadu na džamiju u sjevernom dijelu Burkine Faso, |
— |
uzimajući u obzir izvješće UNICEF-a br. 8 o humanitarnoj situaciji u Burkini Faso od iz listopada 2019., |
— |
uzimajući u obzir izvješće o ljudskom razvoju za 2019. o nejednakostima u ljudskom razvoju u 21. stoljeću, a posebno izvješće o ljudskom razvoju u pogledu Burkine Faso, |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., čija je potpisnica i Burkina Faso, |
— |
uzimajući u obzir Akcijski plan Ujedinjenih naroda za zaštitu vjerskih lokaliteta od 12. rujna 2019., |
— |
uzimajući u obzir Ustav Burkine Faso, |
— |
uzimajući u obzir izjavu koju su dali biskupi, svećenici i sekularni izaslanici biskupskih konferencija Burkine Faso, Nigera, Malija, Côte d’Ivoire i Gane, nakon Međukonferencijske radionice o sigurnosti u Sahelu održane 12. i 13. studenoga 2019., |
— |
uzimajući u obzir izjavu biskupa Dorija Laurenta Birfuoréa Dabiréa u obraćanju dobrotvornoj katoličkoj udruzi „Pomoć Crkvi u nevolji”5. srpnja 2019., |
— |
uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda koja je donesena 27. lipnja 1981., a stupila je na snagu 21. listopada 1986., |
— |
uzimajući u obzir Pariški forum za mir održan 12. i 13. studenoga 2019., |
— |
uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da Burkina Faso ima snažnu tradiciju vjerske tolerancije i sekularizma, ali je postala osjetljiva na nestabilnost, posebno zbog islamističke radikalizacije koja pogađa širu regiju Sahela, te se suočava s kombinacijom eskalacije nasilja, raseljavanja, gladi, siromaštva i klimatskih promjena; |
B. |
budući da su se zbog sve veće nesigurnosti u Burkini Faso dogodili strašni zločini koje su počinili džihadisti i druge naoružane skupine; budući da su prema izvješću organizacije Human Rights Watch te naoružane skupine u Burkini Faso pogubile osobe osumnjičene da surađuju s vladom, zastrašivale učitelje i širile strah među civilima u cijeloj zemlji; budući da su snage sigurnosti Burkine Faso 2017. i 2018. provele protuterorističke operacije koje su rezultirale izvansudskim pogubljenjima, zlostavljanjem osumnjičenika u pritvoru i proizvoljnim uhićenjima; budući da je vlada Burkine Faso obećala da će istražiti te navode; |
C. |
budući da od 2015. džihadisti i druge naoružane skupine koje su prije toga bile aktivne u susjednom Maliju teroriziraju stanovništvo Burkine Faso i opetovano napadaju državne simbole kao što su vojni ciljevi, škole i zdravstvene ustanove, a posebno crkve i kršćanske vjernike; budući da je od 2015. u napadima džihadista i drugih naoružanih skupina ubijeno najmanje 700 osoba i više tisuća ranjeno u Ouagadougouu i sjevernim pokrajinama, osobito u pokrajini Soum, a napadi su se 2018. godine proširili na istočne i zapadne pokrajine; budući da nasilje ne pogađa samo kršćane; budući da je primjerice 11. listopada 2019. džamija u gradu Salmossi, u sjevernom dijelu Burkine Faso, napadnuta tijekom molitve u petak; |
D. |
budući da je od siječnja do studenoga 2019. zabilježeno 520 sigurnosnih incidenata u usporedbi s 404 incidenta registrirana u razdoblju od 2015. do 2018.; budući da su samo u listopadu 2019. zabilježena 52 incidenta povezana s nedržavnim naoružanim skupinama, od čega je njih gotovo 70 % bilo usmjereno na civile i snage sigurnosti; |
E. |
budući da su napade počinile transnacionalne naoružane skupine koje djeluju iz Malija i Nigerije, uključujući Jamaat Nusrat al-Islam wal Mushasen i Islamsku državu u širem području Sahare, te domaće skupine, prvenstveno Ansarul Islam, koje djeluju iz sjevernih i istočnih pokrajina Burkine Faso; |
F. |
budući da je 2019. u brojnim napadima u Burkini Faso ubijeno više od 60 kršćana, uključujući i nedavni napad na vjernike 1. prosinca 2019. tijekom nedjeljne mise u protestantskoj crkvi u gradu Hantoukoura u istočnom dijelu zemlje u kojem je ubijeno 14 osoba; |
G. |
budući da su brojni svećenici, klerici i kršćanski vjernici postali žrtve ciljanih ubojstava i otmica u cijeloj zemlji; budući da su zbog sve većeg nasilja mnogobrojne osobe, osobito na sjeveru zemlje, napustile svoje tradicionalne domove, kao što je nedavno bio slučaj u selima Hitté i Rounga, te su pobjegle u kampove za interno raseljene osobe ili u druge dijelove zemlje, među ostalim i u glavni grad Ouagadougou; |
H. |
budući da stanovništvo Burkine Faso pretežno čine suniti–malikiti, a ima puno i kršćanskih i autohtonih vjerskih manjina; budući da međuvjerske granice u Burkini Faso nisu jasno određene jer pripadnici svih religija obično sudjeluju u sinkretičkim praksama, a vjerska tolerancija je norma; budući da su i sunitski i kršćanski vjerski objekti nedavno bili mete gerilskih napada salafističkih naoružanih skupina; budući da je to doprinijelo povećanju međuvjerskih napetosti i da je progon vjerskih zajednica, među ostalim pripadnika brojnih kršćanskih vjeroispovijesti, prouzročilo poremećaje u socijalnoj strukturi i povećalo iseljavanje; |
I. |
budući da džihadističke skupine žele vršiti pritisak na međuvjerski suživot u Burkini Faso, što je dio njihove šire strategije za poticanje međuetničkih i vjerskih sukoba i raseljavanje stanovništva; |
J. |
budući da je zbog nepostojanja zaštite od strane vlade biskup Justin Kietenga iz dijeceze Ouahigouya na sjeveru Burkine Faso preporučio sigurnosne mjere kako bi se bolje zaštitili kršćanski vjernici; |
K. |
budući da je zbog nasilja u kolovozu biskup Dorija Laurent Birfuoré Dabiré, predsjednik Biskupske konferencije Burkine Faso i Nigera, pozvao svjetsku zajednicu da poveća potporu kršćanima u Burkini Faso kako bi se spriječilo „zatiranje kršćanske prisutnosti”; budući da je više puta traženo da se prijave prijetnje cenzurom i podupire kontinuiran međuvjerski dijalog; |
L. |
budući da je glavni tajnik UN-a u svojem Akcijskom planu za očuvanje vjerskih lokaliteta, koji je objavljen 12. rujna 2019., naglasio da objekti za bogoslužje moraju biti sigurna utočišta za promišljanje i mir, a ne mjesta na kojima se prolijeva krv i provodi teror, te da ljudima treba omogućiti da svoju vjeru izražavaju i prakticiraju u miru; |
M. |
budući da humanitarne organizacije, od kojih su mnoge vjerske, imaju ključnu ulogu u pomaganju žrtvama nasilja, a posebno ženama, djeci i interno raseljenim osobama; |
N. |
budući da se čini da Vlada Burkine Faso nema kapacitet za učinkovitu provedbu rješenja za goleme sigurnosne, socijalne i gospodarske izazove u zemlji; budući da su neke regije, osobito na sjeveroistoku zemlje, de facto odsječene od središnje vlade; |
O. |
budući da se Burkina Faso nalazi među 10 najsiromašnijih zemalja u svijetu; budući da nestabilnost, klimatske promjene i sukobi u zemlji dodatno smanjuju gospodarske prilike, povećavaju siromaštvo i prouzročuju ozbiljne nestašice hrane; budući da te posljedice dodatno pogoršava brzo širenje pustinje u sjevernim regijama, zbog čega dolazi do nestašice vode, degradacije tla i oskudice resursa; budući da zbog toga nestašica hrane prijeti više od 1 milijunu ljudi, a 1,5 milijuna hitno treba humanitarnu pomoć; |
P. |
budući da je 2014. stopa pismenosti odraslih osoba procijenjena na 34,5 %; budući da sve veća nesigurnost i terorizam u određenim regijama zemlje negativno utječu na obrazovni i zdravstveni sektor: budući da je 85 zdravstvenih ustanova i više od 2 000 škola prisilno zatvorilo svoja vrata, što je utjecalo na više od 1 milijuna pacijenata i 300 000 studenata; budući da je 93 drugih zdravstvenih ustanova zbog trenutno teške sigurnosne situacije na minimalnoj operativnoj razini; |
Q. |
budući da je zbog nasilja u Burkini Faso raseljeno gotovo pola milijuna ljudi; budući da su mnoge od tih osoba ranjive i da djeca čine 44 % raseljenih osoba; budući da je Burkina Faso prihvatila i 31 000 malijskih izbjeglica; budući da je UNHCR suočen s ozbiljnim izazovima kad je riječ o pristupu interno raseljenim osobama i izbjeglicama u Burkini Faso; budući da je ugrožena zaštita interno raseljenih osoba i izbjeglica, koji su pogođeni humanitarnom krizom u regiji, i da njihova prisutnost može dovesti do sukoba s lokalnim stanovništvom u slučaju ograničenih prirodnih resursa ako se ne poduzmu odgovarajuće mjere za osiguranje smještaja, zapošljavanja i hrane; budući da posljedični sukobi zbog resursa mogu dodatno doprinijeti ciklusu nasilja u zemlji; |
R. |
budući da je tijekom posljednjih sedam godina EU mobilizirao više od 1 milijardu EUR za razvojne programe u Burkini Faso i da je nedavno izdvojio 15,7 milijuna EUR za rješavanje velikog problema nesigurnosti opskrbe hranom i pothranjenosti među interno raseljenim osobama; budući da je ta zemlja jedan od glavnih korisnika financijske potpore iz Europskog razvojnog fonda (628 milijuna EUR), a da osim toga prima i znatnu financijsku potporu iz Kriznog uzajamnog fonda za razdoblje 2016. – 2020. financiranog sredstvima Europskog razvojnog fonda (245,8 milijuna EUR); |
S. |
budući da Burkina Faso sudjeluje u Višedimenzionalnoj integriranoj misiji Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju (MINUSMA), Misiji Ujedinjenih naroda i Afričke unije u Darfuru (UNAMID), Transsaharskom partnerstva za borbu protiv terorizma (TSCTP) i skupini G5 Sahel; budući da je zbog sudjelovanja u tim misijama i inicijativama postala glavni cilj nedržavnih naoružanih skupina koje nastoje omesti napore Burkine Faso i odvratiti je od doprinošenja regionalnoj sigurnosti; budući da su u izvješću glavnog tajnika UN-a izdvojena kršenja ljudskih prava koja su počinile malijske postrojbe u okviru skupine G5 Sahel; |
T. |
budući da EU civilnim misijama EUCAP SAHEL u Maliju i Nigeru te misijom EUTM Mali čija je svrha osposobljavanje oružanih snaga izravno doprinosi stabilnosti u Sahelu, a neizravno to čini sudjelovanjem država Unije u misiji MINUSMA i operaciji Barkhane; budući da G5 Sahel, koji ima potporu EU-a i koji predstavlja zajedničke obrambene napore pet zemalja: Burkine Faso, Čada, Malija, Mauritanije i Nigera, poboljšava koordinaciju regionalnog razvoja i sigurnosti kako bi se neutralizirale naoružane skupine i kako bi bile manje privlačne; budući da je napad počinjen 11. prosinca 2019. na vojnu bazu u gradu Tahoua u Nigeru u kojem je smrtno stradao 71 nigerijski vojnik, a 12 ih je ozlijeđeno najsmrtonosniji napad u toj regiji od 2016.; |
U. |
budući da je na sastanku na vrhu Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država (ECOWAS) održanom 14. rujna 2019. u gradu Ouagadougou najavljen plan u vrijednosti od 1 milijardi USD za borbu protiv rastuće nesigurnosti u Sahelu; |
V. |
budući da je cilj zajedničke vanjske i sigurnosne politike Europske unije razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
1. |
snažno osuđuje svaki oblik nasilja, zastrašivanja i otmice civila čiji su cilj sigurnosne službe, svetišta i vjernici u Burkini Faso, a osobito nasilje nad pojedinim vjerskim zajednicama, kao i političku instrumentalizaciju i zlouporabu vjere kako bi se dao legitimitet progonu kršćana i drugih vjerskih manjina; |
2. |
izražava sućut obiteljima žrtava i vladi Burkine Faso; izražava solidarnost sa stanovništvom Burkine Faso, koje se gotovo svakodnevno suočava s tragedijama uzrokovanim napadima na civile, predstavnike sigurnosnih snaga i pripadnike kršćanskih zajednica i drugih vjerskih manjina; |
3. |
poziva državne vlasti da se jače založe za nacionalni dijalog kao važan sastavni element kohezije; ističe potrebu za poticanjem jedinstva i dijaloga među svim zajednicama u Burkini Faso, uključujući tradicionalne čelnike i organizacije civilnog društva, kako bi se potaknuo dijalog i suzbio pokušaj širenja mržnje i stvaranja napetosti među zajednicama; |
4. |
poziva vladu Burkine Faso da dodatno podupre i zaštiti muslimanske, kršćanske i animističke zajednice kako bi se očuvala dugotrajna tradicija mirnog suživota islama i kršćanstva u toj zemlji; poziva da se žrtvama nasilja, posebno ženama i djeci, pruži dodatna potpora; |
5. |
podsjeća da borba protiv terorizma može uroditi plodom samo ako sigurnosne snage poštuju vladavinu prava i ljudska prava; u tom kontekstu odlučno poziva vladu Burkine Faso da smjesta prestane sa strategijom protiv pobunjenika koja uključuje kršenje prava, a posebno izvansudska pogubljenja osumnjičenika, i koja dovodi do rizika od jačanja sukoba jer veći broj ljudi tjera u ruke islamističkih militanata koji regrutiraju nove članove; |
6. |
poziva vladu Burkine Faso da ispuni svoju obvezu istraživanja navodnih kršenja prava od strane državnih sigurnosnih snaga, da poduzme konkretne mjere za sprečavanje daljnjih kršenja i da svoju strategiju za sprečavanje terorizma i nasilnog ekstremizma temelji na vladavini prava i poštovanju temeljnih prava, osobito međunarodnog prava o ljudskim pravima, međunarodnog humanitarnog prava i prava koje se odnosi na izbjeglice; |
7. |
inzistira na sveobuhvatnom pristupu sprečavanju radikalizacije i terorizma usmjerenom na jačanje socijalne kohezije i sprečavanje kriminala; poziva vlasti Burkine Faso da pojačaju napore u smjeru smanjenja siromaštva, stvaranja boljih mogućnosti zapošljavanja, posebice za mlade, te osnaživanja i poštovanja pojedinaca kako bi se njihove patnje i frustracije koje bi nasilni ekstremisti mogli iskoristiti srezale u korijenu; ponavlja da je ulaganje u obrazovanje ključno za sprečavanje sukoba i obnovu mirnih i uključivih društava; |
8. |
podsjeća da će povezivanje političkog, sigurnosnog i održivog razvoja, među ostalim i s vjerskom svijesti promicanjem međureligijskog dijaloga, biti ključno za pronalazak dugotrajnog rješenja za razne izazove s kojima se suočavaju Burkina Faso i Sahel; |
9. |
poziva na međunarodnu koordinaciju u cijeloj regiji, osobito u okviru Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država, s političkim ciljevima očuvanja teritorijalnog suvereniteta i integriteta njezinih članica, regionalnih demokratskih institucija, sigurnosti svih građana i njihove imovine; podsjeća da stanje u Burkini Faso ima izravan utjecaj na susjedne države; poziva vladu Burkine Faso da dodatno pojača suradnju sa susjednim državama, osobito s onima s kojima graniči na sjeveru i onima koje su izravno pogođene nasiljem, među kojima su Mali i Niger; |
10. |
izražava pohvalu Europskoj uniji i njezinim državama članicama za potporu koju su dale zemljama skupine G5 Sahel, misiji MINUSMA i operaciji Barkhane; nadalje pohvaljuje napore civilnih misija EUCAP SAHEL u Maliju i Nigeru te misije EUTM Mali u svrhu osposobljavanja oružanih snaga; poziva EU da dodatno poveća potporu Burkini Faso u svrhu rješavanja problema velikih sigurnosnih izazova u toj zemlji; naglašava potrebu za sveobuhvatnijim i koordiniranim međunarodnim sigurnosnim djelovanjem u Burkini Faso; poziva zemlje skupine G5 Sahel i međunarodne donatore da pojačaju napore kako bi zajedničke vojne snage skupine G5 Sahel bez daljnjeg odlaganja prerasle u operativne snage s dovoljno sredstava, istodobno potpuno poštujući ljudska prava; |
11. |
naglašava da je sigurnost od ključne važnosti, ali da nije jedini odgovor na izazove s kojima se Burkina Faso suočava i da je stoga koordinacija sigurnosnih, razvojnih i trgovinskih politika jedan od ključnih izazova; naglašava da bi sigurnost lokalnog stanovništva trebala biti vodeće načelo u reformi sigurnosnog sektora EU-a i pružanju pomoći nestabilnim zemljama i regijama; |
12. |
napominje da sukobi, raseljavanje i dezertifikacija otežavaju mogućnosti tradicionalnih oblika zapošljavanja; ističe činjenicu da je 65 % stanovništva Burkine Faso mlađe od 25 godina; smatra da sigurnosne operacije Burkine Faso moraju biti popraćene naporima na lokalnom razvoju usmjerenima na smanjenje nejednakosti i poboljšanje infrastrukture, političko sudjelovanje, osiguravanje pravde, emancipaciju žena i gospodarske mogućnosti; |
13. |
svjestan je pogoršanog stanja u Burkini Faso i njegovih međunarodnih geopolitičkih implikacija; naglašava činjenicu da je kontinuirana sigurnosna i politička pomoć EU-a zajedno s naporima zemalja skupine G5 Sahel u toj regiji od presudne važnosti, među ostalim i za mirovni proces u Maliju; poziva na pružanje dodatne potpore sigurnosnim snagama u Burkini Faso kako bi im se omogućilo da odgovore na džihadističke prijetnje i napade te da podupru nadzor vlade u sjevernim i istočnim regijama; |
14. |
naglašava da je međunarodna koordinacija također veoma važna te da bi EU trebao biti spreman još više surađivati s cijelom tom regijom, što bi trebao uvrstiti i u svoju novu strategiju EU-a i Afrike: Partnerstvo za održiv i uključiv razvoj; |
15. |
poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da stvarne prakse međureligijskog dijaloga uključi kao instrument u svoju komunikacijsku strategiju usmjerenu prema trećim zemljama te da potiče posredovanje u sukobima s ciljem zaštite vjerskih manjina i slobode vjere i uvjerenja; |
16. |
pozdravlja Akcijski plan Ujedinjenih naroda za zaštitu svetišta, koji je izradio Savez civilizacija Ujedinjenih naroda i koji je glavni tajnik Ujedinjenih naroda g. António Guterres predstavio 12. rujna 2019.; |
17. |
naglašava da su prioriteti u borbi protiv terorizma s jedne strane prestanak međunarodnog financiranja džihadističkih naoružanih skupina, a s druge strane rješavanje temeljnih uzroka siromaštva i nejednakosti; |
18. |
smatra da EU mora zajedno s Gospodarskom zajednicom zapadnoafričkih država, vladom Burkine Faso i svim dionicima u toj zemlji raditi na jačanju razvoja, obrazovanja i prilagodbe na klimatske promjene kako bi se riješio problem siromaštva i spriječila daljnja radikalizacija; ističe da su klimatske promjene veliki multiplikator rizika od sukoba, suše, gladi i raseljavanja; odlučno poziva vladu Burkine Faso da kao prioritet postavi borbu protiv korupcije i nekažnjavanja; |
19. |
izražava posebnu zabrinutost zbog utjecaja koji sigurnosne prijetnje imaju na djelotvornost humanitarne pomoći i razvojne suradnje; odlučno poziva države članice i međunarodnu zajednicu da pojačaju svoju humanitarnu pomoć Burkini Faso, posebno pružanjem hrane, vode i zdravstvenih usluga; upozorava da će nastati nova humanitarna kriza ako se ne zadovolje osnovne potrebe raseljenih zajednica i zajednica domaćina (kao što su hrana, voda, smještaj i zdravstvena skrb); |
20. |
poziva vladu Burkine Faso da štiti isporuku humanitarne pomoći i pomoći u hrani, posebno u područjima s ograničenim humanitarnim pristupom, te da poduzme posebne korake za jačanje mjera za sprečavanje akutne pothranjenosti u kampovima za interno raseljene osobe i upravljanje tim problemom, s posebnim naglaskom na ranjivim skupinama, uključujući žene i djecu; |
21. |
apelira na vladu Burkine Faso da osigura i olakša sezonsko premještanje stoke radi ispaše kako bi se spriječili sukobi u zajednicama te da poveća dostupnost, ali i mogućnost pristupa hrani, vodi i skrbi u područjima sa znatnim deficitom hrane; |
22. |
izražava zahvalnost nevladinim organizacijama, uključujući vjerske nevladine organizacije, i međunarodnim institucijama koje pružaju potporu brojnim žrtvama nasilja, posebno ženama i djeci, na njihovu velikom trudu; |
23. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predsjedniku Burkine Faso, predsjedniku Parlamenta Burkine Faso te Afričkoj uniji i njezinim institucijama. |
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/51 |
P9_TA(2019)0107
Afganistan, a posebice navodi o seksualnom zlostavljanju dječaka u pokrajini Logar
Rezolucija Europskog parlamenta od 19. prosinca 2019. o Afganistanu, posebno o navodima o seksualnom zlostavljanju dječaka u pokrajini Logaru (2019/2981(RSP))
(2021/C 255/08)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Afganistanu, osobito onu od 14. prosinca 2017. (1), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2019. o pravima djece povodom 30. obljetnice Konvencije UN-a o pravima djeteta (2), |
— |
uzimajući u obzir izjave Skupine prijatelja djece pogođene oružanim sukobima, čiji je EU član, od 3. prosinca 2019. o navodima o seksualnom zlostavljanju dječaka u pokrajini Logaru i naknadnim mjerama poduzetim protiv boraca za ljudska prava, |
— |
uzimajući u obzir afganistanski Zakon o zaštiti prava djeteta koji je ratificiran 5. ožujka 2019., |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989., |
— |
uzimajući u obzir izvješće UNICEF-a iz studenoga 2019. o Konvenciji UN-a o pravima djeteta koja se nalazi na prekretnici, |
— |
uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a Vijeću sigurnosti od 23. ožujka 2018. i 29. ožujka 2019. o seksualnom nasilju povezanom sa sukobima te izvješće o djeci i oružanom sukobu u Afganistanu od 10. ožujka 2019., |
— |
uzimajući u obzir smjernice EU-a za promicanje zaštite prava djeteta, smjernice o djeci u oružanim sukobima i smjernice o borcima za ljudska prava; |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Afganistanu od 8. travnja 2019., |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o suradnji za partnerstvo i razvoj između EU-a i Afganistana potpisan 18. veljače 2017., |
— |
uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da je, prema izvješću glavnog tajnika Ujedinjenih naroda iz 2019. o djeci u oružanom sukobu u Afganistanu, između 2015. i 2018. u Afganistanu zabilježeno 14 000 slučajeva zlostavljanja djece; budući da je najmanje 12 599 djece ubijeno ili osakaćeno i da taj broj čini gotovo trećinu svih civilnih žrtava; budući da je u nekoliko afganistanskih pokrajina rašireno seksualno zlostavljanje, silovanje i iskorištavanje dječaka, odnosno praksa poznata pod nazivom bacha bazi koja zapravo podrazumijeva seksualno ropstvo djece; |
B. |
budući da je Misija UN-a za pomoć Afganistanu (UNAMA) izvijestila da je 136 afganistanskih dječaka u najmanje šest škola u pokrajini Logaru seksualno zlostavljano u sklopu pedofilskog prstena; budući da je u istrazi zasad otkriveno više od 100 videozapisa objavljenih na internetu; budući da su najmanje sedmorica dječaka koji su sudjelovali u videozapisima pronađeni mrtvi i da su petoricu ubile njihove obitelji; |
C. |
budući da su utjecajni članovi elite u ruralnim područjima, uključujući političare i vojne dužnosnike, ti koji obično iz siromašnih obitelji kupuju ili otimaju dječake u dobi između 10 i 18 godina, odnosno bachas; budući da se ti dječaci odijevaju kao žene i nastupaju kao plesači na privatnim zabavama, nakon čega ih često seksualno zlostavljaju muškarci; |
D. |
budući da su u to umiješani i ravnatelji, nastavnici i lokalne vlasti iz pokrajine Logara; budući da se seksualno nasilje često ne kažnjava zbog toga što su počinitelji često moćne osobe, zbog nevjerice unutar žrtvine obitelji i zajednice te zbog sustava vrijednosti kojim se obiteljska čast stavlja iznad osobnog interesa djeteta; |
E. |
budući da djeca u Afganistanu koja su žrtve silovanja i seksualnog iskorištavanja imaju vrlo ograničen pristup pravdi ili potpori; budući da se prema izvješćima događa upravo suprotno i da se djeca koja prijave seksualno zlostavljanje često suočavaju s daljnjim zlostavljanjem, stigmatiziranjem, izoliranjem te čak i ubojstvom od strane počinitelja, vlasti, paravojnih snaga i vlastitih obitelji, što dovodi do daljnje fizičke i psihološke traume; |
F. |
budući da Institucija za mlade, društvo i građanstvo Logara istražuje situaciju u drugim školama u regiji; budući da se smatra da su još tisuće dječaka u toj pokrajini žrtve prakse bacha bazi; |
G. |
budući da je Afganistan 2018. revidirao svoj Kazneni zakon i kriminalizirao seksualno zlostavljanje djece; budući da su 2019. afganistanske vlasti donijele Zakon o zaštiti prava djeteta; budući da provedba odredbi kojima se kriminalizira novačenje djece i njihovo iskorištavanje te seksualno zlostavljanje djece i nasilje nad njima i dalje predstavlja izazov; |
H. |
budući da je Nacionalna uprava za sigurnost proizvoljno privela Mohammada Musu Mahmudija i Ehsanullaha Hamidija iz Institucije za mlade, društvo i građanstvo Logara dok su bili na putu da se sastanu s veleposlanikom EU-a u Kabulu; budući da su obojica pušteni 27. studenoga 2019., ali još uvijek postoji zabrinutost za njihovu sigurnost; budući da su ta dva borca za ljudska prava prethodno primala prijetnje na društvenim medijima, od kojih su neke pristigle od javnih službenika; budući da je, povrh toga, guverner pokrajine prijetio da će ih kazniti zbog širenja lažnih informacija; |
I. |
budući da su borci za ljudska prava u Afganistanu mete sve češćih napada afganistanskih vlasti i oružanih skupina te su izloženi uznemiravanju, zastrašivanju, prijetnjama i nasilju; budući da afganistanska vlada u više navrata nije provela istragu napada na borce za ljudska prava; |
1. |
žali zbog široko rasprostranjenog i kontinuiranog seksualnog zlostavljanja i porobljavanja dječaka u Afganistanu; izražava svoju punu podršku žrtvama i solidarnost s njima; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog učestalosti duboko ukorijenjenih praksi seksualnog zlostavljanja dječaka, nekažnjavanja počinitelja i ranjivog položaja žrtava; |
2. |
prima na znanje nedavnu reakciju afganistanskih vlasti i korake koje su poduzele u cilju provođenja istrage i kaznenog progona odgovornih osoba; podsjeća vlasti da zaštita djece i drugih ranjivih skupina mora biti u središtu svake politike za zaštitu ljudskih prava te poziva afganistanske središnje i lokalne vlasti da nastave s aktivnim mjerama za iskorjenjivanje prakse bacha bazi u zemlji; |
3. |
izražava duboko žaljenje zbog činjenice da su se slučajevi seksualnog zlostavljanja navodno odvijali u školama, institucijama u koje javnost ima povjerenja i koje poštuje, te da su počinitelji bili nastavnici i ravnatelji, koji imaju golem utjecaj na svoje učenike i koji snose veliku odgovornost za njihov intelektualni i psihološki razvoj; |
4. |
poziva afganistansku vladu da odmah udalji s radnog mjesta osobe koje su navodno upletene u slučajeve seksualnog zlostavljanja i nasilja dok istraga ne završi te da žrtvama i njihovim obiteljima pruži potrebnu liječničku, psihološku i socijalnu potporu; |
5. |
poziva Ured glavnog državnog odvjetnika da pokrene neovisnu i nepristranu istragu o navodima o seksualnom zlostavljanju dječaka i nasilju nad njima u pokrajini Logaru, u kojoj će biti osigurana prava žrtava i njihova zaštita; podsjeća da bi se, s obzirom na to da su optuženi i određeni pojedinci u nacionalnim tijelima vlasti, istraga trebala provoditi u suradnji s međunarodnim tijelima, uključujući UNAMA-u, i uz potpunu transparentnost; |
6. |
potiče afganistanske vlasti da odmah uspostave mehanizam zaštite i izvješćivanja za organizacije i aktiviste koji prijavljuju i otkrivaju kršenja prava djece; potiče afganistanske vlasti da uspostave nacionalnu službu za potporu žrtvama zaduženu za problem kršenja prava djece; |
7. |
poziva afganistanske vlasti da u potpunosti iskoriste nacionalno i međunarodno pravo o zaštiti prava djeteta; potiče afganistanske vlasti da u potpunosti primijene novi Kazneni zakon Afganistana iz 2018. i Zakon o zaštiti prava djeteta iz 2019. kako bi se osiguralo potpuno snošenje odgovornosti za slučajeve seksualnog zlostavljanja i nasilja nad djecom; |
8. |
potiče afganistansku vladu da pokrene nacionalnu kampanju za obrazovanje društva o zabrani prakse bacha bazi i o pravu maloljetnika na zaštitu od takvog fizičkog i seksualnog zlostavljanja; naglašava da će se samo kombinacijom izvršavanja zakonodavstva i obrazovanja u vezi s tim pitanjem moći ostvariti kulturna promjena u afganistanskom društvu koja je potrebna da bi se iskorijenila ta praksa; ustraje u tome da se u tim naporima prednost da destigmatizaciji žrtava prakse bacha bazi te sprečavanju njihova izoliranja u zajednicama, njihova isključivanja iz obitelji ili ubijanja; |
9. |
pohvaljuje rad Mohammada Muse Mahmudija, Ehsanullaha Hamidija i svih boraca za ljudska prava u Afganistanu, koji djeluju u nekim od najopasnijih uvjeta na svijetu i kojima prijete državni i nedržavni akteri te koji nisu dovoljno zaštićeni da bi mogli obavljati svoj posao bez straha od odmazde; naglašava da afganistanske vlasti moraju u svim okolnostima osigurati da borci za ljudska prava mogu raditi na zaštiti ljudskih prava bez prijetnji, zastrašivanja i ometanja; |
10. |
poziva na veću kontrolu i praćenje financijske pomoći EU-a Afganistanu kako bi se osiguralo da se proračunskom potporom stvarno promiče povoljno okružje za zaštitu i promicanje ljudskih prava; |
11. |
potiče afganistanske vlasti da zajamče sigurnost Mohammada Muse Mahmudija i Ehsanullaha Hamidija; nadalje, poziva vlasti da odmah i bezuvjetno puste na slobodu sve borce za ljudska prava, zatvorenike savjesti i novinare koji su pritvoreni i osuđeni samo zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i mirnog okupljanja; |
12. |
poziva Ured glavnog državnog odvjetnika da pokrene i provede neovisnu i nepristranu istragu o proizvoljnom pritvaranju članova civilnog društva koji su uhićeni nakon što su prijavili slučajeve seksualnog zlostavljanja i nasilja i zatim pušteni na slobodu nakon nekoliko dana; |
13. |
poziva države članice EU-a s diplomatskim misijama u Afganistanu i njihove razvojne agencije na terenu da pomognu vlastima i lokalnim akterima civilnog društva koji rade na iskorjenjivanju prakse bacha bazi iz afganistanskog društva; |
14. |
poziva države članice EU-a s diplomatskim misijama na terenu da u potpunosti provedu smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i da pruže svu odgovarajuću potporu pritvorenim borcima za ljudska prava, uključujući zatvorske posjete i praćenje suđenja; podsjeća da je važno da delegacija EU-a i države članice u potpunosti provedu smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta te smjernice o djeci u oružanim sukobima; |
15. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Europske komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Afganistana. |
(1) SL C 369, 11.10.2018., str. 85.
(2) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0066.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/54 |
P9_TA(2019)0108
Ruski zakon o „stranim agentima”
Rezolucija Europskog parlamenta od 19. prosinca 2019. o ruskom zakonu o „stranim agentima” (2019/2982(RSP))
(2021/C 255/09)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji i odnosima EU-a i Rusije, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 23. studenoga 2019. o izmjenama zakona o „stranim agentima” u Ruskoj Federaciji i izjavu od 26. studenoga 2017. o ruskom zakonu kojim se omogućuje registracija stranih medija kao „stranih agenata”, |
— |
uzimajući u obzir izjavu delegacije EU-a u Vijeću Europe od 11. prosinca 2019. o izmjenama zakona o „stranim agentima” u Ruskoj Federaciji, |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 19. o pravu na slobodu mišljenja i izražavanja te članak 20. o pravu na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja, |
— |
uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o borcima za ljudska prava, a posebno njezin članak 13. o slobodi udruživanja, |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR), a posebno njegov članak 22. o pravu na slobodu udruživanja, |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (Europska konvencija o ljudskim pravima), |
— |
uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, a posebno članak 10. o pravu na slobodu izražavanja i članak 11. o pravu na slobodu okupljanja i udruživanja, |
— |
uzimajući u obzir smjernice Europske unije o borcima za ljudska prava, |
— |
uzimajući u obzir Ustav Ruske Federacije, a posebno njegovo poglavlje 2. o pravima i slobodama građana, |
— |
uzimajući u obzir izjavu predstavnika Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) zaduženog za slobodu medija od 20. studenoga 2019., |
— |
uzimajući u obzir mišljenje povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 15. srpnja 2013. pod nazivom „Zakonodavstvo Ruske Federacije o neprofitnim organizacijama u odnosu na standarde Vijeća Europe” te njegovo ažurirano mišljenje objavljeno 9. srpnja 2015. pod nazivom „Zakonodavstvo i praksa u Ruskoj Federaciji o neprofitnim organizacijama u odnosu na standarde Vijeća Europe: ažurirano stanje”, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije za demokraciju putem prava (Venecijanska komisija) od 27. lipnja 2014. o saveznom zakonu o neprofitnim organizacijama („zakon o stranim agentima”), mišljenje od 13. lipnja 2016. o ruskom saveznom zakonu br. 129-FZ (o nepoželjnim aktivnostima stranih i međunarodnih nevladinih organizacija) i izvješće Venecijanske komisije od 18. ožujka 2019. o financiranju udruga, |
— |
uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da su prava na slobodu mišljenja i govora, udruživanja i mirnog okupljanja zapisana u ustavu Ruske Federacije; |
B. |
budući da je Ruska Federacija potpisnica Opće deklaracije o ljudskim pravima i Europske konvencije o ljudskim pravima te da je članica Vijeća Europe i stoga se obvezala na međunarodne standarde i načela vladavine prava i ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
C. |
budući da je ruski parlament u srpnju 2012. donio zakon o „stranim agentima”, prema kojem se ruske nevladine organizacije koje primaju inozemna financijska sredstva i bave se aktivnostima nejasno opisanima kao „političke aktivnosti” moraju pri Ministarstvu pravosuđa Ruske Federacije registrirati kao „organizacije koje obavljaju funkcije stranih agenata”; budući da je u lipnju 2014. taj zakon izmijenjen kako bi se Ministarstvu pravosuđa omogućilo da na vlastitu inicijativu registrira nevladine organizacije kao „strane agente”; budući da je u studenome 2017. područje primjene tog zakona prošireno kako bi se nametnulo korištenje oznake „stranih agenata” za sve strane medije koji izravno ili neizravno primaju inozemna financijska sredstva; |
D. |
budući da je ruski parlament 21. studenoga 2019. odobrio posljednje izmjene zakona o „stranim agentima”, kojima se status „stranih agenata” proširuje na privatne osobe, uključujući blogere i nezavisne novinare, te da je 2. prosinca 2019. svojim potpisom predsjednik Vladimir Putin potvrdio izmijenjeni zakon; budući da se tim zakonom nameću posebni zahtjevi za registraciju, vođenje računovodstva i označivanje publikacija te da se svaki prekršaj smatra kaznenim djelom, uključujući mogućnost sankcioniranja u vidu visokih administrativnih novčanih kazni ili kazne zatvora u trajanju do dvije godine; |
E. |
budući da bi se u skladu s tim zakonom „stranim agentima” proglasili Rusi i stranci koji rade s medijskim kućama koje su označene kao „strani agenti” ili koji distribuiraju njihov sadržaj, zbog čega bi novinari, njihovi izvori, pa čak i oni koji dijele sadržaj na društvenim mrežama mogli biti stigmatizirani kao „strani agenti”, što bi moglo dovesti do autocenzure i obeshrabriti ih ne samo od objavljivanja, već i od dijeljenja objava; |
F. |
budući da se ruskim zakonom o „stranim agentima” krši Europska konvencija o ljudskim pravima, međunarodni sporazum Vijeća Europe kojim se, među ostalim, brani sloboda govora i medija; budući da Rusija dakle ne ispunjava obveze koje ima kao članica Vijeća Europe; budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava ocijenila da taj zakon nije u skladu s međunarodnim i europskim standardima u području ljudskih prava; budući da se zakonom o „stranim agentima” krše obveze Rusije kao članice OESS-a i kao potpisnice Opće deklaracije o ljudskim pravima; budući da Europska unija od Ruske Federacije, kao stalne članice Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, očekuje da se u potpunosti pridržava međunarodnih obveza koje je preuzela; |
G. |
budući da brojne organizacije za zaštitu ljudskih prava i nevladine organizacije, kao što su Amnesty International i Human Rights Watch, smatraju da će taj izmijenjeni zakon negativno utjecati na ionako restriktivno okruženje za neovisno novinarstvo u Rusiji, čime će se tako dodatno narušiti sloboda izražavanja; budući da su na udaru zakona kvalitetni mediji, neovisni od vladinih ili provladinih struktura, koji surađuju s brojnim ruskim dopisnicima diljem zemlje i često su jedini izvor pouzdanih informacija i alternativa državnim medijima u udaljenim regijama, čime se onemogućuje njihov rad i stoga pristup nepristranom medijskom izvještavanju; |
H. |
budući da su posljednjih mjeseci zakonska ograničenja i ciljani kazneni progon u okviru zakona o stranim agentima u Rusiji poprimili represivniji oblik, što je dovelo do ograničavanja pristupa medija i civilnog društva neovisnom financiranju, do narušavanja njihova ugleda i ometanja njihovih aktivnosti, čime se ograničava ostvarivanje temeljnih sloboda i smanjuje prostor za nezavisne i disidentske aktere u Rusiji; |
I. |
budući da je zakon o „stranim agentima” dio šire kampanje za gušenje neslaganja, oporbe i civilnog društva diljem Rusije; budući da smanjenje prostora za djelovanje neovisnog civilnog društva Rusije omogućuje veću prisutnost nevladinih organizacija koje su nesamostalne i pod utjecajem vlade; budući da ruska vlada koristi te vladine NVO-e za promicanje vlastitih politika pri čemu zadržava privid neovisnog civilnog društva; |
J. |
budući da je taj zakon do sada uglavnom bili usmjeren na nevladine organizacije; budući da se u skladu s tim zakonom oko 80 nevladinih organizacija smatra „stranim agentima”, uključujući gotovo sve vodeće nevladine organizacije za zaštitu ljudskih prava u Rusiji; budući da je 49 ruskih nevladinih organizacija podnijelo zahtjeve Europskom sudu za ljudska prava, u kojima navode da se zakonom o „stranim agentima” krše brojna ljudska prava, uključujući pravo na slobodu izražavanja i udruživanja, te prosvjeduju protiv kvalitete zakona i kaznenog progona koji im prijeti ako se ne registriraju kao „strani agenti” te protiv prekomjerne državne kontrole; |
K. |
budući da je na desetke organizacija koje rade na pitanjima zaštite okoliša od 2014. prisilno stavljeno na popis „stranih agenata” unatoč odluci Ustavnog suda Rusije kojom su ekološke skupine izričito isključene iz područja primjene tog zakona; budući da su mnoge od pogođenih skupina morale prestati s radom kako bi izbjegle to da ih se proglasi „stranim agentima” ili zato što nisu mogle platiti novčane kazne; |
L. |
budući da se tijekom posljednjeg desetljeća pojavio zabrinjavajući globalni trend u kojem sve veći broj zemalja uvodi i primjenjuje zakone kojima se zadire u pravo na slobodu izražavanja, uključujući slobodu primanja i širenja informacija i ideja bez uplitanja tijela javne vlasti i bez obzira na granice te slobodu okupljanja i udruživanja; budući da takvi zakoni ometaju i rad organizacija i pojedinačnih pripadnika civilnog društva; |
M. |
budući da je Europski sud za ljudska prava u nekoliko svojih presuda naglasio da je uloga javnog čuvara koju imaju nevladine organizacije ključna za demokratsko društvo i od slične važnosti kao uloga koju imaju mediji; |
N. |
budući da se legitimnim ciljem osiguranja transparentnosti nevladinih organizacija koje primaju inozemna financijska sredstva ne mogu opravdati mjere kojima se ograničavaju aktivnosti nevladinih organizacija koje djeluju u području demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; |
1. |
poziva ruske vlasti da odmah ukinu zakon o „stranim agentima” te da postojeće zakonodavstvo usklade s ruskim ustavom i obvezama u skladu s međunarodnim pravom; poziva Rusku Federaciju da prestane namjerno stvarati ozračje koje je neprijateljsko prema civilnom društvu te stoga osuđuje upotrebu zakona o „stranim agentima” kao sredstva za uznemiravanje i suzbijanje organizacija civilnog društva koje surađuju s međunarodnim donatorima ili izražavaju politička mišljenja; |
2. |
osuđuje nedavno odobrene izmjene zakona o „stranim agentima” kojima se znatno proširuje područje primjene tog zakona i dopušta stigmatizacija pojedinaca kao „stranih agenata”, čime se krše njihova ljudska prava, naročito sloboda izražavanja i udruživanja, te prava koja imaju kao građani, ograničava njihov angažman i doprinos ruskom civilnom društvu, a njihova osobna sigurnost izlaže riziku zbog stigme koju moraju nositi; |
3. |
osuđuje kontinuirana nastojanja ruskih vlasti da ograniče raspravu na internetu i izvan interneta, kao i neovisno novinarstvo; podsjeća ih da je sloboda govora temeljno ljudsko pravo kojim se jačaju sva ostala ljudska prava i omogućuje društvu da se razvija i napreduje; poziva Rusku Federaciju da uvaži pozitivan doprinos koji dinamično i aktivno civilno društvo daje stanju demokracije i društva; |
4. |
smatra da ovaj zakon i prekomjerna upotreba novčanih kazni i nagodbi protiv medija, organizacija za ljudska prava i civilnog društva namjerno imaju za cilj prisiliti ih da svoja sredstva usmjere na plaćanje novčanih kazni i troškova obrane te im time ograničiti slobodu izražavanja; duboko je zabrinut zbog toga što su se na meti našle organizacije i borci za ljudska prava, što dodatno pogoršava stanje ljudskih prava u Rusiji; osuđuje, među ostalim, raspuštanje povijesno važnog pokreta „For Human Rights”; |
5. |
izražava zabrinutost zbog rizika od mogućnosti selektivne primjene zakona protiv konkretnih pojedinaca, posebno neovisnih novinara i aktivista iz redova političke oporbe, jer nema jasnih kriterija ni pravne sigurnosti u vezi s osnovama i posljedicama primjene zakona na obične građane; poziva ruske vlasti da uspostave jasan, koherentan i dosljedan okvir za djelovanje nekomercijalnih organizacija (nevladinih organizacija) koji će biti u skladu s europskim i međunarodnim standardima i u kojem će se upotrebljavati jasne definicije, izbjegavati izrazi koji stigmatiziraju, poput „strani agenti”, ili diskriminatorne pravne odredbe u vezi s izvorima financiranja te onemogućiti kazneni progon nevladinih organizacija, medija i blogera ili pojedinaca koji provode aktivnosti za nevladine organizacije ili medije; izražava zabrinutost zbog toga što nevladine organizacije koje organizira vlada istiskuju neovisne organizacije civilnog društva; sa zabrinutošću primjećuje naročito situaciju Anastasije Ševčenko u Rostovu na Donu; |
6. |
snažno se protivi metodama ruskih vlasti koje se služe državnim ovlastima za suzbijanje slobode izražavanja i govora, čime se stvara strah u društvu; poziva ruske vlasti da podrže nepristranost medijskih kanala, uključujući one u vlasništvu ruskih državnih poduzeća, te da uz pomoć postojećih međunarodnih programa unapređuju profesionalne vještine novinara u Rusiji i tako poboljšaju njihovu sigurnost i radno okružje; naglašava potrebu da se zajamče učinkoviti postupci pravne zaštite novinara čija je sloboda rada ugrožena, kako bi se izbjegla autocenzura; |
7. |
odaje priznanje i izražava podršku svim pojedincima i organizacijama koje nastavljaju sa svojim legitimnim i miroljubivim aktivnostima u području ljudskih prava unatoč tome što su meta represije; apelira na ruske vlasti da prestanu sa svim oblicima uznemiravanja, zastrašivanja i napadima na civilno društvo, medije, organizacije za ljudska prava i borce za ljudska prava; osuđuje neuspjeh ruskih vlasti da te aktere zaštite od napada, zlostavljanja i zastrašivanja trećih strana te da nepristrano istraže slučajeve takvih napada; |
8. |
napominje da ruski registar medija koji su označeni kao „strani agenti” ima 10 unosa, od kojih su svi povezani ili s Radiom Slobodna Europa ili s Glasom Amerike; podsjeća na to da je ruska vlada kritizirala druge strane medije zbog izvješćivanja o prosvjedima u toj zemlji; |
9. |
očekuje od potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeća i Komisije da u svojim kontaktima, sastancima i komunikacijama s ruskim predstavnicima, uključujući i one na najvišim razinama, izraze zabrinutost u vezi sa zakonom o „stranim agentima” te od njih traži da Parlament izvještavaju o kontaktima s ruskim vlastima; |
10. |
ponavlja svoj poziv Komisiji, ESVD-u i državama članicama da nastave pomno pratiti stanje ljudskih prava u Ruskoj Federaciji te poziva Delegaciju EU-a u Rusiji i veleposlanstva država članica da nastave pratiti sudske postupke koji se odnose na organizacije civilnog društva i aktiviste; poziva Visokog predstavnika / potpredsjednika Komisije i ESVD da s ruskim vlastima i ruskim predstavnicima razgovaraju o slučajevima osoba koje se kazneno progone iz političkih razloga i da od ruskih predstavnika formalno zatraže da se očituju o tim slučajevima; poziva Visokog predstavnika/potpredsjednika Komisije i ESVD da Parlament izvještavaju o razmjenama informacija s ruskim vlastima; |
11. |
poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da iskoristi svaku priliku da podrži civilno društvo koje promiče demokratske vrijednosti, vladavinu prava, temeljne slobode i ljudska prava u Rusiji te da jača međuljudske kontakte s građanima Rusije; |
12. |
traži od država članica EU-a da postave pitanje zakona o „stranim agentima” u institucijama Vijeća Europe, prvenstveno u Odboru ministara i Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe; traži od Venecijanske komisije da preispita izmijenjeni zakon o „stranim agentima” u cilju davanja pravnog mišljenje i odgovarajućih preporuka; poziva ruske vlasti da se pridržavaju međunarodnih obveza koje njihova zemlja ima u tom pogledu te da u potpunosti provedu sve preporuke Venecijanske komisije Vijeća Europe; poziva države članice EU-a da na forumima OESS-a vrše stalan pritisak na ruske vlasti da ispune standarde OESS-a u pogledu ljudskih prava, demokracije, vladavine prava i neovisnosti pravosuđa; |
13. |
potiče EU da i dalje ponavlja svoje pozive Rusiji da stavi izvan snage ili izmijeni sve zakone koji nisu u skladu s međunarodnim standardima; poziva Visokog predstavnika/potpredsjednika da sastavi novu sveobuhvatnu strategiju EU-a i Rusije s ciljem jačanja mira i stabilnosti; potvrđuje da bi se svaki dijalog trebao temeljiti na čvrstim načelima, uključujući poštovanje međunarodnog prava i teritorijalnu cjelovitost ruskih susjeda; naglašava da se sankcije protiv Rusije mogu ukinuti tek kada ta zemlja u potpunosti ispuni svoje obveze; |
14. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/58 |
P9_TA(2019)0109
Obilježavanje 30. godišnjice revolucije u prosincu 1989. u Rumunjskoj
Rezolucija Europskog parlamenta od 19. prosinca 2019. o obilježavanju 30. obljetnice rumunjske revolucije u prosincu 1989. (2019/2989(RSP))
(2021/C 255/10)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir univerzalna načela ljudskih prava i temeljna načela Europske unije kao zajednice utemeljene na zajedničkim vrijednostima, |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima usvojenu na Općoj skupštini Ujedinjenih naroda 10. prosinca 1948., |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe (1), |
— |
uzimajući u obzir rezolucije i izjave o zločinima totalitarnih komunističkih režima koje su usvojili brojni nacionalni parlamenti, |
— |
uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
A. |
budući da se 2019. godine obilježava 30 godina od rumunjske revolucije, potaknute pobunama u Temišvaru koje su se kasnije proširile po cijeloj zemlji, a kulminirale su revolucijom protiv totalitarnog režima u Bukureštu, što je dovelo do pada komunističkog režima i do uspostave demokracije; budući da ta revolucija predstavlja tranziciju rumunjskog naroda na slobodu i vladavinu prava te da je rezultirala tragičnom smrću 1 142 osobe, dok je 3 138 osoba teško ozlijeđeno, a više od 760 ljudi nezakonito pritvoreno i mučeno; |
B. |
budući da je rumunjska revolucija koja se dogodila u prosincu 1989. bila najbrutalnija od svih pobuna koje su dovele do pada komunizma u zemljama iza Željezne zavjese; |
C. |
budući da su prosinačka revolucija 1989. i žrtva rumunjskih građana koji su hrabro prkosili smrti otvorile put toj zemlji prema NATO-u, Europskoj uniji i demokratskom svijetu, iz kojega je protivno volji rumunjskog naroda otrgnuta nakon Drugog svjetskog rata; |
D. |
budući da je upotreba sile protiv rumunjskog naroda u prosincu 1989. iz temelja protresla cijelo rumunjsko društvo te da je pitanje utvrđivanje identiteta stvarnih počinitelja tih zločina i dalje mučno neriješeno pitanje za žrtve, njihove obitelji i sve rumunjske građane; |
E. |
budući da nijedan čin vojne agresije protiv vlastitog naroda ne bi smio ostati nekažnjen; |
F. |
budući da je Europski sud za ljudska prava u svojim presudama (Udruga „21. prosinca 1989. i drugi protiv Rumunjske; Acatrinei i drugi protiv Rumunjske; Șandru i drugi protiv Rumunjske) potvrdio da je tijekom revolucije došlo do masovnih kršenja temeljnih ljudskih prava – poput kršenja prava na život, zabrane mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života te da su ta kršenja počinile snage komunističkog diktatorskog režima koje su otvorile vatru na miroljubive prosvjednike te lišile slobode veliki broj prosvjednika protiv Ceaușescove opresije; budući da i nakon svih ovih godina ni žrtve ni njihovi potomci nisu saznali istinu o točnim okolnostima tih tragičnih događaja; |
G. |
budući da se Unija, kako je utvrđeno u članku 2. UEU-a, temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava; budući da su te vrijednosti zajedničke svim državama članicama; |
H. |
budući da je rumunjska država nepotrebno odgađala rasvjetljavanje i objavljivanje istine, što je ključno za jamčenje prava žrtava i njihovih potomaka na pravednu financijsku naknadu i odštetu; budući da nacionalne vlasti nisu djelovale s dužnom pažnjom koju nameću međunarodne norme za ljudska prava; |
1. |
obilježava i ovim putem odaje počast žrtvama rumunjske revolucije iz prosinca 1989. i njihovim obiteljima, koje su platile životom da bi se okončala totalitarna diktatura u Rumunjskoj; |
2. |
prima na znanje da je žrtva miroljubivih prosvjednika u prosincu 1989. utkala put Rumunjskoj za prelazak na demokraciju, vladavinu prava, uspostavu tržišne ekonomije te naknadnu integraciju u Sjevernoatlantski savez i Europsku uniju; |
3. |
poziva rumunjsku državu da pojača napore za rasvjetljavanje istine o događajima tijekom revolucije, što je itekako potrebno za tu zemlju, Rumunje, Europu i Europsku unije jer rumunjski narod ima pravo saznati istinu 30 godina nakon revolucije; |
4. |
poziva institucije Europske unije i njezine države članice, uključujući Rumunjsku, da učine sve što mogu kako bi se pobrinule da zločini komunističkih režima budu zapamćeni te da zajamče da se ti zločini više nikada ne ponove; |
5. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
(1) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0021.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/60 |
P9_TA(2019)0110
Položaj Ujgura u Kini (dosjei iz Kine)
Rezolucija Europskog parlamenta od 19. prosinca 2019. o stanju Ujgura u Kini („China Cables”) (2019/2945(RSP))
(2021/C 255/11)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Kini, prije svega one od 18. travnja 2019. o Kini, posebno o položaju vjerskih i etničkih manjina (1), od 4. listopada 2018. o masovnom proizvoljnom pritvaranju Ujgura i Kazaha u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu (2), od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (3), od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (4), od 10. ožujka 2011. o stanju i kulturnoj baštini u Kašgaru (Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu) (5) i od 26. studenoga 2009. o Kini: prava manjina i primjena smrtne kazne (6), |
— |
uzimajući u svoju odluku da Nagradu Saharov za 2019. dodijeli Ilhamu Tohtiju, ujgurskom ekonomistu koji se mirnim putem bori za prava ujgurske manjine u Kini, |
— |
uzimajući u obzir zajedničku izjavu s 21. sastanka na vrhu EU-a i Kine od 9. travnja 2019., |
— |
uzimajući u obzir 37. dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Kine, održan 1. i 2. travnja 2019. u Bruxellesu, |
— |
uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU-Kina – Strateška perspektiva” (JOIN(2019)0005), |
— |
uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja, koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 24. lipnja 2013., |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 26. listopada 2018. o stanju u Xinjiangu, |
— |
uzimajući u obzir odluku Vijeća za vanjske poslove od 9. prosinca 2019. u vezi s početkom pripremnog rada na horizontalnom režimu sankcija kao odgovoru na teško kršenje ljudskih prava, |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o europskom režimu sankcija za kršenja ljudskih prava (7), |
— |
uzimajući u obzir usmene izjave EU-a u pogledu 4. točke dnevnog reda na 39. sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava održanoj 18. rujna 2018. te izjave Ujedinjene Kraljevine, Njemačke, Francuske, Finske i Kanade, u kojima je izražena zabrinutost zbog proizvoljnog pritvaranja Ujgura u kampovima u Xinjiangu, |
— |
uzimajući u obzir zajedničku izjavu o kršenjima i povredama ljudskih prava u Xinjiangu koju je 29. listopada 2019. Odboru UN-a za eliminaciju rasne diskriminacije podnijela stalna predstavnica Ujedinjene Kraljevine pri UN-u u ime 23 države, uključujući 14 država članica EU-a, |
— |
uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi, te njegov članak 4. kojim se potvrđuju prava manjinskih narodnosti, |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., koji je Kina potpisala 1998., ali nikad nije ratificirala, |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
— |
uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a iz 2011. o poslovanju i ljudskim pravima, |
— |
uzimajući u obzir zaključna zapažanja koja je Odbor UN-a za eliminaciju rasne diskriminacije iznio u svojem izvješću o Kini, |
— |
uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
A. |
budući da bi promicanje i zaštita ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu politike EU-a prema Kini, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu sa spremnošću Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji; |
B. |
budući da se stanje ljudskih prava u Kini i dalje pogoršava otkad je vlast u ožujku 2013. preuzeo predsjednik Xi Jinping; budući da je kineska vlada postala još više neprijateljski nastrojena prema mirnom neslaganju, slobodi izražavanja i vjeroispovijedi te vladavini prava; budući da su kineske vlasti pritvorile i da kazneno gone stotine boraca za ljudska prava, odvjetnika i novinara; |
C. |
budući da se situacija u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu, gdje živi više od 10 milijuna muslimanskih Ujgura i etničkih Kazaha, proteklih godina drastično pogoršala, a pogotovo od pokretanja „kampanje odlučnog djelovanja protiv nasilnog terorizma” 2014., jer je apsolutna kontrola nad Xinjiangom proglašena najvišim prioritetom zbog nestabilnosti i sigurnosnih prijetnji koje Ujguri navodno predstavljaju za Xinjiang i zbog strateškog položaja Ujgurske autonomne regije Xinjianga kao ključne regije u okviru inicijative „Pojas i put”, koja ima ambiciozne ciljeve za budućnost u pogledu proizvodnje tekstilnih i drugih radno intenzivnih proizvoda; budući da se rat kineske vlade protiv terora u Xinjiangu sve više pretvara u rat protiv vjere i etničke pripadnosti; budući da postoje informacije koje upućuju na to da se sustav kampova iz Xinjianga proširio na druge dijelove Kine; |
D. |
budući da kineske vlasti provode sve intenzivniju kampanju masovnog pritvaranja, intruzivnog digitalnog nadzora (uključujući tehnologije prepoznavanja lica i prikupljanje podataka), političke indoktrinacije i prisilne kulturne asimilacije; budući da također postoje pouzdane informacije da su Ujguri i druge uglavnom muslimanske etničke manjine u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu žrtve proizvoljnog pritvaranja, mučenja, nečuvenih ograničenja vjerskih praksi i kulture te da su podvrgnuti sustavu digitalnog nadzora koji je toliko sveprisutan da nadzire svaki aspekt svakodnevnog života s pomoću kamera koje prepoznaju lica, skeniranjem mobilnih telefona, prikupljanjem DNK-a te raširenom i intruzivnom policijskom prisutnošću; |
E. |
budući da brojne vjerodostojne procjene govore o gotovo milijun ljudi koji je sada ili ranije proizvoljno zatvoren u takozvane centre za politički preodgoj na neodređeno razdoblje pod izgovorom borbe protiv terorizma i vjerskog ekstremizma; budući da se ti objekti za preodgoj nazivaju i „centrima za strukovno osposobljavanje”; budući da to predstavlja najveće masovno pritvaranje pripadnika neke etničke manjine u današnjem svijetu; budući da, prema riječima nekih bivših pritvorenika, tretman i uvjeti u kampovima uključuju prenapučenost i nesanitarne uvjete, uskraćivanje hrane, premlaćivanje i seksualno zlostavljanje; budući da postoje izvješća prema kojima se djeca šalju u državna sirotišta ako se i samo jedan njihov roditelj nalazi u zatvoreničkom kampu; budući da se u nekim kampovima za preodgoj navodno nalaze tvornice koje proizvode robu za izvoz; |
F. |
budući da su otkrića u sklopu „China Cables” koja su objavljena u studenome 2019. dio istrage o nadzoru i masovnom zatvaranju Ujgura i drugih pripadnika muslimanskih manjina u kineskoj pokrajini Xinjiangu bez optužbe i suđenja, koja se temelji na povjerljivim dokumentima kineske vlade koji su procurili u javnost; budući da su tajni dokumenti dospjeli u ruke Međunarodnog konzorcija istraživačkih novinara posredstvom nekolicine izbjeglih Ujgura i da je njihovu autentičnost potvrdio niz vodećih stručnjaka; budući da su objavom tih dokumenata razotkrivene klasificirane informacije kineske vlade o unutarnjom radu kampova, teškim uvjetima iza ograda te neljudskom načinu reguliranja svakodnevice zatvorenika; budući da dokumenti razotkrivaju sustavno pranje mozga koje Kina provodi nad stotinama tisuća muslimana u mreži strogo čuvanih zatvorskih kampova i mehanizme sustava masovnog nadzora i predikativnih policijskih modela u regiji Xianjiangu, čime su potvrđeni nalazi stručnjaka utemeljeni na satelitskim snimkama, podacima i iskazima svjedokâ koji su objavljeni posljednjih godina; budući da kineska vlada uporno tvrdi da se u tim kampovima nudi dobrovoljno obrazovanje i osposobljavanje; budući da je istragom „China-Cables” otkrivena nezapamćena količina dokaza o tome da su temelji za represivne mjere protiv Ujgura, Kazaha i drugih pripremani na najvišoj političkoj razini već negdje od travnja 2014. godine; |
G. |
budući da su pritvaranje i progon ujgurskih i drugih muslimanskih manjina u Xinjiangu primorali mnoge da prestanu komunicirati sa svojom obitelji i prijateljima u inozemstvu, među ostalim i u Europi, zbog straha od odmazde vlasti; |
H. |
budući da se represija još više intenzivirala od stupanja na snagu propisa o vjerskim pitanjima u veljači 2018., kojima su nametnuta ograničenja na aktivnosti vjerskih skupina te ih se primoralo da se prilagođavaju partijskoj politici; budući da se u skladu s tim propisima javno ili čak privatno izražavanje vjerske ili kulturne pripadnosti može smatrati ekstremizmom; budući da nova pravila ugrožavaju osobe povezane s vjerskim zajednicama koje nemaju pravni status u zemlji; budući da se vjerske zajednice suočavaju sa sve većom represijom u Kini, koja je sad postala zemlja s najbrojnijom populacijom vjerskih zatvorenika; |
I. |
budući da je u kolovozu 2018. Odbor UN-a za eliminaciju rasne diskriminacije prozvao vladu Narodne Republike Kine zbog zlostavljanja u Xinjiangu, uključujući uspostavu masovnih proizvoljnih zatvoreničkih kampova; budući da je u rujnu 2018., tijekom svog prvog govora u toj ulozi, visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet istaknula „duboko uznemirujuće optužbe o masovnim proizvoljnim pritvaranjima Ujgura i drugih muslimanskih zajednica, u takozvanim kampovima za preodgoj u Xinjiangu”; budući da je kineska vlada odbila brojne zahtjeve Radne skupine UN-a za prisilne ili nedobrovoljne nestanke, visoke povjerenice UN-a za ljudska prava i ostalih mandatara posebnih postupaka UN-a da pošalju neovisne istražitelje u Xinjiang i dopuste im pristup kampovima; |
J. |
budući da su se zatvorenički kampovi u Xinjiangu brzo proširili nakon imenovanja Chena Quanguoa kao partijskog regionalnog vođe u kolovozu 2016.; budući da je guverner Xinjianga Shohrat Zakir u prosincu 2019. izjavio da je svih 1,5 milijuna osoba koje su se nalazile u kampovima za preodgoj i zatvoreničkim kampovima „vraćeno u društvo”, no za to nije pružio dokaze; |
K. |
budući da kineske vlasti uznemiravaju neke kineske manjinske zajednice s boravištem u EU-u; budući da se na Ujgure koji se nalaze u inozemstvu vrši pritisak da se vrate u Kinu; budući da se u dokumentima „China Cables” detaljno navode izričite smjernice za uhićenje Ujgura sa stranim državljanstvom te praćenje Ujgura iz Xinjianga koji žive u inozemstvu, a neke od njih autoritarne su vlade vratile u Kinu; budući da dokumenti pokazuju da su kineska veleposlanstva imala ključnu ulogu u tome; |
L. |
budući da je 4. prosinca 2019. američki Kongres donio Zakon o ljudskim pravima Ujgura, kojim se državnom tajniku u skladu sa zakonom Magnicki nalaže da odmah poduzme mjere za zaštitu ljudskih prava i razmotri nametanje viza i gospodarskih sankcija dužnosnicima Narodne Republike Kine koji su odgovorni za kršenja ljudskih prava u pokrajini Xianjiangu, štiteći pritom Ujgure s boravištem u SAD-u od kineskog zlostavljanja i progona; |
M. |
budući da je 2019. Nagrada Saharov za slobodu mišljenja dodijeljena ujgurskom profesoru ekonomije Ilhamu Tohtiju, koji je 23. rujna 2014. osuđen na kaznu doživotnog zatvora zbog navodnog separatizma, nakon što je pritvoren u siječnju iste godine; budući da je sedam njegovih bivših studenata također pritvoreno i osuđeno na zatvorske kazne u trajanju od tri do osam godina zbog navodne suradnje s njim; budući da je Ilham Tohti oduvijek bio protivnik separatizma i nasilja te da teži pomirenju na temelju poštovanja ujgurske kulture; |
N. |
budući da se u svom strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju EU obvezao da će još više promicati demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava u svim područjima svojega vanjskog djelovanja i da će ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere; |
1. |
izražava duboku zabrinutost zbog sve represivnijeg režima s kojim se suočavaju Ujguri i druge muslimanske etničke manjine i zahtijeva da vlasti poštuju njihove temeljne slobode, kako je i preporučeno u vjerodostojnim izvješćima; oštro osuđuje slanje stotine tisuća Ujgura i etničkih Kazaha u političke „kampove za preodgoj” na temelju analize sustava „prognostičkog rada policije”, među ostalim, zbog putovanja u inozemstvo ili ako je procijenjeno da su pretjerano vjerski aktivni; poziva kineske vlasti u Xinjiangu da dostave informacije o tome gdje se nalaze pritvorene osobe i o njihovu zdravstvenom stanju; apelira na kinesku vladu da odmah prekine s proizvoljnim pritvaranjem pripadnika ujgurske i kazaške manjine bez ikakve optužnice, suđenja ili osude za kazneno djelo, da zatvore sve kampove i kaznene centre te da odmah i bezuvjetno puste na slobodu pritvorene osobe; naglašava da su svaka vrsta pritvaranja, ako se njome kršene temeljni međunarodni zakoni, progon konkretne osobe ili skupine na temelju etničkog, kulturnog ili vjerskog podrijetla, te ostali neljudski postupci koji uzrokuju veliku patnju ili ozbiljnu štetu, kada su počinjeni u okviru rasprostranjenog ili sustavnog napada na bilo koje civilno stanovništvo, neprihvatljivi s obzirom na međunarodni pravni okvir; |
2. |
poziva kineske vlasti da odmah i bezuvjetno oslobode ujgurskog akademika Ilhama Tohtija i sve druge borce za ljudska prava, aktiviste, odvjetnike, novinare i podnositelje predstavki koji su pritvoreni isključivo radi mirnog ostvarivanja slobode izražavanja te da zaustave aktualnu represiju koja uključuje pritvaranje, sudsko uznemiravanje i zastrašivanje; poziva kinesku vladu da zajamči da oni imaju redovit i neograničen pristup svojim obiteljima i odvjetnicima koje su sami izabrali te da osiguraju da njihove obitelji i odvjetnici nisu žrtve mučenja ili drugih oblika zlostavljanja; naglašava da uvjeti u kojima se nalaze svi pritvorenici moraju zadovoljavati standarde iz „Skupa načela za zaštitu svih osoba u bilo kojem obliku zatočenja ili zatvora” („Body of Principles for the Protection of All Persons under Any Form of Detention or Imprisonment”) usvojenog rezolucijom Opće skupštine UN-a br. 43/173 od 9. prosinca 1988., a to podrazumijeva i pristup zdravstvenoj skrbi; poziva na brzu, djelotvornu i nepristranu istragu o mučenju Ilhama Tohtija i na privođenje počinitelja pred lice pravde; |
3. |
ponovno upućuje svoj poziv kineskim vlastima da nezavisnim novinarima i međunarodnim promatračima omoguće slobodan, smislen i neometan pristup autonomnoj ujgurskoj regiji Xinjiangu, među ostalim, i visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava te mandatarima posebnih postupaka Vijeća UN-a za ljudska prava; primjećuje neravnotežu u medijskom pristupu i medijskim slobodama između EU-a i Kine; poziva Kinu da medijima iz EU-a da ista prava i pristup kakve kineski mediji imaju u državama članicama EU-a; smatra da bi EU i države članice tijekom sljedeće sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava trebali preuzeti inicijativu kada je riječ o rezoluciji o slanju misije za utvrđivanje činjenica u Xinjiang; |
4. |
izražava duboku zabrinutost u pogledu izvješća o uznemirivanju Ujgura u inozemstvu od strane kineskih vlasti kako bi ih se primoralo da djeluju kao doušnici protiv drugih Ujgura, da se vrate u Xinjiang ili ne govore o situaciji ondje, ponekad tako što zadržavaju članove njihovih obitelji; poziva Komisiju i sve države članice da hitno istraže spomenuta izvješća, poduzmu posebne mjere kako bi se osigurala zaštita pripadnika dijaspore iz pokrajine Xinjiang u njihovim zemljama te da ubrzaju odobravanje zahtjeva za azilom koje podnesu Ujguri i drugi turkijski muslimani; pozdravlja odluku nekih država članica o obustavi povratka svih etničkih Ujgura, Kazaha i drugih turkijskih muslimana u Kinu s obzirom na rizik od proizvoljnog pritvaranja, mučenja ili drugih oblika zlostavljanja te poziva sve ostale države članice da postupe na isti način; |
5. |
sa zabrinutošću prima na znanje da je izuzetna važnost „dugoročne stabilnosti” u Xinjiangu za uspjeh inicijative „Jedan pojas, jedan put” dovela do intenziviranja dugotrajnih strategija kontrole pojačanih različitim tehnološkim inovacijama i brzog povećanja rashoda za domaću sigurnost te do primjene mjera borbe protiv terorizma za kriminalizaciju neslaganja i disidenata na temelju široke definicije terorizma; izražava duboku zabrinutost zbog mjera koje kineska država provodi kako bi zajamčila „sveobuhvatan nadzor” regije Xinjiang s pomoću postavljanja elektroničkog nadzora „Skynet” u velikim urbanim područjima, s pomoću postavljanja uređaja za GPS praćenje u sva motorna vozila, korištenja skenera za prepoznavanje lica na kontrolnim točkama, na željezničkim i benzinskim postajama te akcijom prikupljanja krvi koju je provodila policija u Xinjiangu radi daljnjeg širenja kineske baze podataka o DNK-u; izražava zabrinutost i zbog činjenice da Kina takve tehnologije izvozi u autoritarne države diljem svijeta; |
6. |
izražava duboku zabrinutost zbog izvješća o mogućem iskorištavanju prisilnog rada zatočenika u zatvoreničkim kampovima u opskrbnom lancu međunarodnih poduzeća koja posluju u Xinjiangu kao i zbog izvješća o suradnji s kineskim institucijama uključenima u masovni nadzor ili pritvaranje pripadnika ujgurske manjine; naglašava da bi dionici iz privatnog sektora trebali razmotriti svoje poslovanje u Xinjiangu s ciljem preispitivanja svojih opskrbnih lanaca i tako se pobrinuti da ne sudjeluju u kršenju ljudskih prava, među ostalim, uspostavom snažne obveze postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava da bi se osiguralo da nisu umiješani u prisilni rad ili da ne sudjeluju u represiji usmjerenoj protiv ujgurskog naroda; naglašava da bi proizvodi, ako su proizvedeni u „kampovima za preodgoj”, trebali biti zabranjeni na tržištu EU-a; |
7. |
poziva kinesku vladu da odmah objavi popis svih osoba koje se nalaze u pritvoru i svih onih koji su pušteni na slobodu te da podatke o osobama koje su nestale u Xinjiangu proslijedi njihovim obiteljima; |
8. |
poziva Komisiju, Vijeće i države članice da poduzmu sve potrebne mjere kako bi uvjerili kinesku vladu da zatvori kampove, prestane kršiti ljudska prava u Xinjiangu te da poštuje jezičnu, kulturnu, vjersku i druge temeljne slobode Ujgura; potiče potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da intenzivnije prate zabrinjavajući razvoj stanja ljudskih prava u Xinjiangu, uključujući povećanu državnu represiju i nadzor, te da u privatnim i javnim okvirima kao i na najvišoj razini glasno ističu svoj stav protiv kršenja ljudskih prava u Kini; izražava svoje razočaranje time što ni 37. krug dijaloga između EU-a i Kine o ljudskim pravima nije doveo do bitnijih rezultata, unatoč tome što je EU sustav političkih „kampova za preodgoj” istaknuo kao razlog za brigu; izražava žaljenje zbog činjenice da dosadašnji pristup i alati koje je EU primijenio nisu doveli do konkretnog napretka u pogledu stanja ljudskih prava u Kini, gdje se u posljednjem desetljeću zabilježilo samo nazadovanje; poziva potpredsjednika Komisije/ Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da inzistira na neovisnoj istrazi o razmjerima i prirodi sustava zatvoreničkih kampova te o brojnim optužbama za teška i sustavna kršenja ljudskih prava; poziva novu Komisiju da izradi i provede holističku strategiju EU-a u cilju postizanja istinskog napretka u pogledu ljudskih prava u Kini; |
9. |
ističe da su EU i Kina u svojoj zajedničkoj izjavi objavljenoj nakon 21. sastanka na vrhu između EU-a i Kine iznova potvrdili da su sva ljudska prava univerzalna, nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana; naglašava da promicanje ljudskih prava i vladavine prava mora biti ključan dio suradnje EU-a i Kine; |
10. |
poziva EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da razmotre načine za zaustavljanje sveg izvoza i prijenosa tehnologija dobara i usluga koje Kina koristi kako bi proširila i povećala svoj internetski nadzor te da u tom cilju učinkovito upotrebljavaju odgovarajuće mehanizme za kontrolu izvoza; u tom pogledu poziva suzakonodavce da donesu zajedničko stajalište o reformi Uredbe o dvojnoj namjeni zbog razloga povezanih s nacionalnom sigurnosti i ljudskim pravima; naglašava da je Parlament dodatno razvio i konsolidirao prijedlog Komisije o uključivanju strogih kontrola izvoza kada je riječ o tehnologiji za kibernadzor koja jest i koja nije uvrštena na relevantni popis; |
11. |
podsjeća na to da je za EU važno da i dalje postavlja pitanja o kršenju ljudskih prava u Kini, a posebno slučaj manjina u Xinjiangu, u okviru svakog dijaloga o političkim i ljudskim pravima s kineskim vlastima i u skladu s opredjeljenjem EU-a da bude siguran, jasan i ujedinjen u svom odnosu prema toj zemlji; ponavlja da se Kina u okviru trenutačnog procesa reformi i sve većeg angažmana u svijetu uključila u međunarodni okvir za ljudska prava potpisavši niz međunarodnih sporazuma o ljudskim pravima; stoga poziva na uspostavu dijaloga s Kinom kako bi je se potaklo da se pridržava tih obveza; apelira na Kinu da nastavi provoditi nacionalne reforme potrebne za ratifikaciju Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je potpisala 1998., i na provedbu preporuka tijela UN-a za ljudska prava; |
12. |
pozdravlja činjenicu da je američki Kongres donio Zakon o politici o ljudskim pravima Ujgura kao i nedavnu odluku Vijeća za vanjske poslove da započne rad na sustavu EU-a za globalne sankcije koji će se primjenjivati u slučajevima kršenja ljudskih prava; poziva Vijeće da, bude li se to smatralo prikladnim i učinkovitim, protiv kineskih dužnosnika odgovornih za osmišljavanje i provedbu politike masovnog pritvaranja Ujgura i drugih turkijskih muslimana u Xinjiangu te za provedbu teške represije vjerskih sloboda, slobode kretanja i drugih temeljnih prava u regiji uvede ciljane sankcije kao i da im zamrzne imovinu; |
13. |
poziva ESVD da uključi dobre prakse međuvjerskog dijaloga kao instrument u svoju komunikacijsku strategiju usmjerenu prema trećim zemljama te da potiče posredovanje u sukobima za zaštitu vjerskih manjina i slobodu vjere i uvjerenja; |
14. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Narodne Republike Kine. |
(1) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0422.
(2) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0377.
(3) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0343.
(4) SL C 238, 6.7.2018., str. 108.
(5) SL C 199 E, 7.7.2012., str. 185.
(6) SL C 285 E, 21.10.2010., str. 80.
(7) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0215.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/65 |
P9_TA(2019)0111
Stanje ljudskih prava i demokracije u Nikaragvi
Rezolucija Europskog parlamenta od 19. prosinca 2019. o stanju ljudskih prava i demokracije u Nikaragvi (2019/2978(RSP))
(2021/C 255/12)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prethodne rezolucije o Nikaragvi, posebno one od 18. prosinca 2008. (1), 26. studenoga 2009. (2), 16. veljače 2017. (3), 31. svibnja 2018. (4) i 14. ožujka 2019. (5), |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike iz 2012., |
— |
uzimajući u obzir Strateški dokument i višegodišnji okvirni program EU-a za Nikaragvu za razdoblje 2014. – 2020., |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Nikaragvi, posebno one od 14. listopada 2019. o uspostavi okvira za ciljane sankcije, |
— |
uzimajući u obzir izjave o stanju u Nikaragvi koje je u ime EU-a dala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, a posebno onu od 20. studenoga 2019., |
— |
uzimajući u obzir izjavu Ruperta Colvillea, glasnogovornika visoke povjerenice UN-a za ljudska prava (OHCHR), od 19. studenoga 2019., |
— |
uzimajući u obzir izvješće Povjerenstva na visokoj razini za Nikaragvu, koje djeluje u sklopu Organizacije američkih država, od 19. studenoga 2019., |
— |
uzimajući u obzir biltene Posebnog mehanizma praćenja za Nikaragvu (MESENI), koji je osnovalo Međuameričko povjerenstvo za ljudska prava, |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
— |
uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava iz lipnja 2004., |
— |
uzimajući u obzir Ustav Nikaragve, |
— |
uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
A. |
budući da se borci za ljudska prava i druge osobe koje kritiziraju vladu Nikaragve zbog stanja ljudskih prava sve češće suočavaju s prijetnjama smrću, zastrašivanjem, klevetničkim kampanjama na internetu, uznemiravanjem, prismotrom, napadima i sudskim progonom; budući da je, prema izvješćima međunarodnih organizacija za ljudska prava, više od 80 000 osoba bilo prisiljeno napustiti Nikaragvu zbog trenutačne krize te budući da se represija u zemlji pojačala; |
B. |
budući da je prema najnovijim podacima Posebnog mehanizma praćenja za Nikaragvu (MESENI) život izgubilo 328 osoba, stotine ih je ranjeno, da je i dalje proizvoljno pritvoreno više od 150 političkih zatvorenika samo zbog nastojanja da ostvare svoja prava i da su 144 studenta izbačena sa sveučilišta zbog sudjelovanja u prosvjedima za demokraciju, veću slobodu i poštovanje ljudskih prava; budući da je Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) izvijestio da je više od 100 novinara i medijskih djelatnika moralo napustiti zemlju; budući da je vlada Nikaragve blokirala uvoz novinskog papira, što je dovelo do zatvaranja nekoliko novina, uključujući čuveni Nuevo Diario; |
C. |
budući da su poštovanje neovisnosti pravosuđa, politički pluralizam te sloboda okupljanja i izražavanja temeljna prava i ključni stupovi demokracije i vladavine prava; |
D. |
budući da je 14. studenoga 2019. osmero članova obitelji političkih zatvorenika, među ostalima, započelo štrajk glađu u crkvi San Miguel u Massayji tražeći puštanje na slobodu 130 osoba koje su navodno pritvorene zbog povezanosti s prosvjedima; budući da je policija tu crkvu okružila i prekinula opskrbu vodom i električnom energijom; budući da policija nije nikome dopustila ulazak u crkvu te je spriječila dostavljanje humanitarne i medicinske pomoći; |
E. |
budući da je te iste noći pritvorena skupina od najmanje 13 pripadnika oporbe koji su donijeli vodu osobama koje je policija okružila, uključujući Amayju Evu Coppens, nikaragvansko-belgijsku aktivisticu za ljudska prava, koja je prije toga osam mjeseci bila pritvorena zbog povezanosti s prosvjedima te je 11. lipnja 2019. zajedno s više od 100 političkih zatvorenika puštena na slobodu na temelju Zakona o amnestiji; budući da taj zakon nije u skladu s međunarodnim standardima te da se njime i dalje omogućuje nekažnjavanje jer isključuje mogućnost istrage navodnih zločina počinjenih protiv prosvjednika; |
F. |
budući da je Ured nikaragvanskog javnog tužitelja tu skupinu nepravedno optužio po nekoliko točaka, uključujući otmicu, nezakonito posjedovanje vatrenog oružja i terorizam, što predstavlja jasno kršenje jamstva na pravičan sudski postupak i njihova prava na pošteno suđenje; budući da ni zatvorski uvjeti u Nikaragvi ne zadovoljavaju međunarodne standarde; budući da su članovi nikaragvanske oporbe jasno izjavili da se u zatvorima provodi mučenje i seksualno nasilje; |
G. |
budući da, prema navodima Posebnog mehanizma praćenja za Nikaragvu, vlada te zemlje zastrašivanjem i prismotrom sve intenzivnije progoni obitelji žrtava demokratske, institucijske i političke krize kako bi ih spriječila u privatnom i javnom djelovanju u sjećanje na njihove najbliže i u potrazi za pravdom; |
H. |
budući da, prema navodima Vijeća UN-a za ljudska prava, vlada Nikaragve provodi odmazdu nad onima koji upozoravaju na stanje ljudskih prava u Nikaragvi i traže pomoć od dužnosnika i mehanizama međunarodne zajednice i UN-a; |
I. |
budući da je vlada Nikaragve iz zemlje protjerala međunarodne organizacije kao što su Međuameričko povjerenstvo za ljudska prava i Regionalni ured Ureda visokog povjerenika za ljudska prava u Srednjoj Americi, koji su pozvali na poštovanje ljudskih prava u toj zemlji te zatražili mirno rješenje sukoba i nacionalnu pomirbu; budući da bi povratak tih organizacija bio jamstvo za rješavanje još uvijek neispunjenih dogovora s oporbom; budući da se represija nad organizacijama civilnog društva pojačala i da im je oduzet pravni status u zemlji s lošim institucionalnim okvirom, čime se žrtve represije dvostruko kažnjavaju; |
J. |
budući da su visokorangirani dužnosnici iz nekih država članica EU-a u više navrata spriječeni u pokušaju da uđu u Nikaragvu; budući da je vlada Nikaragve zabranila ulazak u zemlju Povjerenstvu na visokoj razini za Nikaragvu u sklopu Organizacije američkih država, koje je zahtijevalo izbornu reformu; budući da je izborna reforma ključan element na putu prema redovitom osnivanju demokratskih institucija u Nikaragvi; |
K. |
budući da vlada Nikaragve nije pokazala nikakav interes za nastavak bilo kakvog oblika vjerodostojnog i uključivog dijaloga s Građanskim savezom, niti za potpunu provedbu sporazuma iz ožujka 2019.; budući da su u veljači 2019. nastavljeni pregovori između vlade i Građanskog saveza; budući da je 27. ožujka 2019. postignut sporazum o oslobađanju osoba lišenih slobode zbog povezanosti s prosvjedima 2018.; budući da je 29. ožujka 2019. postignut i sporazum o jačanju građanskih prava i njihovih jamstava; budući da je Građanski savez 20. svibnja 2019. napustio pregovarački stol jer je provedba tih dvaju sporazuma bila ograničena; budući da je vlada do 11. lipnja 2019. na slobodu pustila 492 osobe koje su bile pritvorene zbog povezanosti s prosvjedima 2018.; budući da su pregovori i dalje u zastoju unatoč pokušajima da ih se nastavi; |
L. |
budući da Povjerenstvo na visokoj razini za Nikaragvu, koje djeluje u sklopu Organizacije američkih država, smatra da mjere koje vlada Nikaragve poduzima ili dopušta od travnja 2018. nisu u skladu s pravima i jamstvima koja se štite Ustavom Republike Nikaragve iz 1987. te da se njima potiče promjena ustavnog režima koja ozbiljno narušava demokratski poredak u Nikaragvi, kako je navedeno u članku 20. Međuameričke demokratske povelje; |
M. |
budući da razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda moraju biti sastavni dio vanjskih politika EU-a, što se odnosi i na Sporazum o pridruživanju između EU-a i zemalja Srednje Amerike iz 2012.; budući da taj sporazum sadržava i demokratsku klauzulu, koja je jedan od ključnih elemenata sporazuma; budući da bi, s obzirom na trenutačne okolnosti, demokratsku klauzulu trebalo aktivirati suspenzijom primjene sporazuma na Nikaragvu; |
1. |
izražava svoju solidarnost sa stanovništvom Nikaragve i osuđuje sve represivne mjere nikaragvanske vlade, posebno prouzročene smrtne slučajeve, opće ograničavanje slobode izražavanja, okupljanja i prosvjeda, zabranu rada nevladinih organizacija i civilnog društva, protjerivanje međunarodnih organizacija iz zemlje, zatvaranje medija i napade na njih, ograničenja prava na informacije i izbacivanje studenata sa sveučilišta; |
2. |
poziva vladu Nikaragve da obustavi stalnu represiju nad prosvjednicima i aktualni obrazac proizvoljnih uhićenja, mučenja i seksualnog nasilja, da se suzdrži od kriminalizacije, kaznenog progona i napada na borce za ljudska prava, političke protivnike, obitelji žrtava i sve druge disidente, te da smjesta raspusti paravojne snage koje djeluju u toj zemlji; poziva na brzu, nepristranu, transparentnu i temeljitu istragu slučajeva nasilja; |
3. |
traži da se smjesta puste na slobodu sve proizvoljno pritvorene osobe, uključujući Amayju Evu Coppens, da se odbace sve optužbe protiv njih i da se poštuju njihovi temeljni mehanizmi pravne zaštite; poziva da se osobe odgovorne za kršenja ljudskih prava i ugrožavanje demokracije i vladavine prava pozovu na odgovornost; naglašava da vlasti Nikaragve moraju jamčiti sigurnost te fizičku i psihološku dobrobit svih pritvorenika te im pružiti odgovarajuću zdravstvenu skrb; |
4. |
poziva na provođenje neovisne revizije presuda i kazni u cilju reforme pravosuđa, uključujući imenovanja u skladu s međunarodnim standardima, kao što su, primjerice, Osnovna načela o nezavisnosti pravosuđa i Smjernice o ulozi tužitelja; |
5. |
traži da se preispita Zakon o amnestiji i Zakon o sveobuhvatnoj zaštiti žrtava kako bi se žrtvama zajamčilo pravo na istinu, pravdu i primjerenu odštetu; |
6. |
ustraje u tome da se medijskim kućama vrati zaplijenjena imovina i suspendirane dozvole te da im se omogući da svoj posao obavljaju bez ikakvih prepreka ili odmazde; |
7. |
pozdravlja odluku Vijeća o usvajanju okvira za ciljane restriktivne mjere za osobe odgovorne za kršenja ljudskih prava, zlouporabu i represiju nad civilnim društvom i demokratskom oporbom u Nikaragvi; poziva države članice da se hitno dogovore o konkretnom popisu pojedinaca i subjekata koji će biti sankcionirani, uključujući predsjednika i potpredsjednicu; |
8. |
osuđuje nedostatak spremnosti vlade Nikaragve da ponovno pokrene konstruktivan unutarnji dijalog; poziva vlasti da nastave dijalog s Građanskim savezom radi postizanja demokratskog, održivog i mirnog rješenja koje bi omogućilo potpunu provedbu sporazuma iz ožujka 2019.; naglašava potrebu da se zajamče političke i građanske slobode za sve građane Nikaragve, povratak osoba u egzilu, povratak međunarodnih organizacija i suradnja s njima, vraćanje pravne osobnosti organizacijama za zaštitu ljudskih prava te uspostava vjerodostojnog izbornog postupka, s reformiranim Vrhovnim izbornim vijećem koje bi zajamčilo trenutačne, poštene i transparentne izbore uz prisutnost međunarodnih promatrača; |
9. |
traži od potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Delegacije EU-a u Nikaragvi da pomno prate razvoj događaja u zemlji i da nastave rješavati probleme povezane s ljudskim pravima koji su posljedica stanja u toj zemlji, a odnose se, među ostalim, na zatvorenike, studente, prosvjednike, obitelji žrtava i novinare; poziva Komisiju da se pobrine da se njezinom pomoći za suradnju povećava potpora civilnom društvu, posebno borcima za ljudska prava, te da se njome ni na koji način ne doprinosi trenutačnim represivnim politikama vlasti Nikaragve; |
10. |
podsjeća da Nikaragva, u svjetlu Sporazuma o pridruživanju između EU-a i zemalja Srednje Amerike, mora poštovati i učvrstiti načela vladavine prava, demokracije i ljudskih prava te zahtijeva da se, uzimajući u obzir trenutačne okolnosti, aktivira demokratska klauzula iz Sporazuma o pridruživanju; |
11. |
poziva Delegaciju EU-a i države članice s diplomatskim misijama na terenu da u potpunosti provedu smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i da pruže svu odgovarajuću potporu pritvorenim borcima za ljudska prava, uključujući zatvorske posjete i praćenje suđenja; |
12. |
poziva da se što prije u Nikaragvu pošalje izaslanstvo Parlamenta kako bi se nastavilo praćenje stanja u zemlji te apelira na vlasti Nikaragve da mu omoguće nesmetan ulazak u zemlju, kao i pristup svim sugovornicima i objektima; |
13. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Organizacije američkih država, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, Srednjeameričkom parlamentu, Limskoj skupini te vladi i parlamentu Republike Nikaragve. |
(1) SL C 45 E, 23.2.2010., str. 89.
(2) SL C 285 E, 21.10.2010., str. 74.
(3) SL C 252, 18.7.2018., str. 189.
(4) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0238.
(5) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0219.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/69 |
P9_TA(2019)0112
Nasilno gušenje nedavnih prosvjeda u Iranu
Rezolucija Europskog parlamenta od 19. prosinca 2019. o nasilnom gušenju nedavnih prosvjeda u Iranu (2019/2993(RSP))
(2021/C 255/13)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iranu, uključujući najnoviju od 19. rujna 2019. o Iranu, posebno o položaju boraca za prava žena i zatvaranju državljana EU-a s dvojnim državljanstvom (1), |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 4. veljače 2019. o Iranu, |
— |
uzimajući u obzir izjavu o nedavnim prosvjedima u Iranu koju je potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell Fontelles 8. prosinca 2019. dao u ime Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 21. studenoga 2019. o razvoju događaja u Iranu, |
— |
uzimajući u obzir odluku Vijeća od 12. travnja 2018. o produljenju svojih mjera ograničavanja za dodatnih 12 mjeseci kao odgovor na ozbiljno kršenje ljudskih prava u Iranu; |
— |
uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
— |
uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni i o mučenju i drugom okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju te smjernice EU-a za ljudska prava koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, |
— |
uzimajući u obzir Rezoluciju od 25. listopada 2016. o strategiji EU-a prema Iranu nakon nuklearnog sporazuma (2), |
— |
uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 73/181 od 17. prosinca 2018. o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 30. siječnja 2019., |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čija je stranka i Iran, |
— |
uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
A. |
budući da su deseci tisuća osoba iz cijelog Irana te iz svih segmenata društva iskoristili svoje temeljno pravo na slobodu okupljanja i izrazili svoje zabrinutosti u pogledu ekonomskih poteškoća zbog povećanja cijena goriva od najmanje 50 % u najvećim nemirima u posljednjih 40 godina; |
B. |
budući da su, unatoč opetovanim međunarodnim pozivima na suzdržanost, iranske sigurnosne snage primjenjivale nerazmjerna sredstva i silu protiv prosvjednika; budući da su, prema izvješćima civilnog društva, iranske sigurnosne snage otvorile vatru na nenaoružane prosvjednike koji nisu predstavljali izravnu prijetnju, navodno s namjerom da ih ubiju; |
C. |
budući da su, prema podacima organizacije Amnesty International, ubijene najmanje 304 osobe, uključujući djecu, te je mnogo ranjenih, a uhićene su i tisuće prosvjednika, novinara, boraca za ljudska prava i studenata; budući da iranske vlasti nisu objavile službeni broj mrtvih te su odbile predati tijela žrtava njihovim obiteljima; |
D. |
budući da su iranske vlasti 16. studenoga 2019. uvele gotovo potpuni petodnevni prekid internetske komunikacije tako što su ukinule gotovo sva sredstva internetske komunikacije za ljude unutar Irana i spriječile bilo kakav protok informacija povezanih s nasilnim gušenjem prosvjeda; budući da je blokiranje internetskih komunikacija kršenje temeljnih prava na pristup informacijama, što predstavlja nerazmjerno ograničavanje slobode izražavanja, te da je ono postalo uobičajen potez vlasti; |
E. |
budući da se u Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. listopada 2016. o strategiji EU-a prema Iranu nakon nuklearnog sporazuma (3) naglašava važnost poštovanja smjernica EU-a o ljudskim pravima, među ostalim i o borcima za ljudska prava, u kontekstu odnosa između EU-a i Irana; |
F. |
budući da se borci za ljudska prava, novinari, odvjetnici i internetski aktivisti u Iranu i dalje suočavaju s uznemiravanjem, proizvoljnim uhićenjima, pritvaranjem i progonom zbog svojeg rada; budući da su iransko Ministarstvo za obavještajnu djelatnost i druga tijela pokrenuli snažne represivne mjere nad civilnim društvom; budući da je 77 članova oporbe iz redova reformista, koji uglavnom pripadaju stranci Fronta sudjelovanja, uputilo otvoreno pismo u kojem su osudili prekomjernu upotrebu sile prilikom gušenja prosvjeda; budući da su neki od njih izvedeni pred iranske sudove zbog „širenja propagande protiv Islamske Republike”, a dvije su osobe uhićene – Muhamed Kianoosh Rad i Mehdi Mahmudian; |
G. |
budući da iranski sudovi redovito podbacuju u osiguravanju poštenih suđenja, uskraćuju pristup pravnom zastupanju te ne dopuštaju konzularne posjete, kao ni posjete UN-a ili humanitarnih organizacija; te dopuštaju upotrebu priznanja dobivenih mučenjem kao dokaz; budući da ne postoje neovisni mehanizmi za osiguravanje odgovornosti u pravosuđu i da postoji ozbiljna zabrinutost zbog politizacije sudaca, posebno onih koji predsjedaju revolucionarnim sudovima; |
H. |
budući da su mnogi državljani s dvojnim državljanstvom EU-a i Irana pritvoreni zbog aktivizma za ljudska prava ili svog akademskog rada; budući da se dvoje francuskih istraživača nalazi u pritvoru u Iranu još od lipnja 2019., a to su Fariba Adelkhah i, kako je nedavno potvrđeno, Roland Marchal; |
1. |
izražava svoju sućut obiteljima žrtava; ranjenima želi brz oporavak; |
2. |
izražava žaljenje zbog sveprisutne i nerazmjerne uporabe sile od strane Irana protiv nenasilnih prosvjednika koji samo ostvaruju svoje pravo na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja; naglašava da su takve mjere neprihvatljive i apelira na iranske vlasti da objave ukupan broj ubijenih i pritvorenih osoba, da provedu pravovremenu, nepristranu, neovisnu i transparentnu istragu o navodima o prekomjernoj upotrebi sile, uključujući izravno pucanje sigurnosnih snaga na prosvjednike, i da pozovu na odgovornost sve počinitelje nasilja; |
3. |
zahtijeva da se svi prosvjednici, borci za ljudska prava i novinari koji se trenutačno nalaze u pritvoru u Iranu zato što su iskoristili svoja legitimna prava na slobodu izražavanja i okupljanja bezuvjetno oslobode; nadalje, zahtijeva od vlasti da svim obiteljima daju informacije o tome gdje se nalaze članovi njihovih obitelji koji su pritvoreni te poziva da se odvjetnicima i međunarodnim promatračima omogući nesmetan pristup svim osobama koje su pritvorene tijekom prosvjeda te da se identitet pritvorenika priopći međunarodnoj zajednici; ponavlja prethodne pozive Parlamenta da se na slobodu pusti Nazanin Zaghari-Ratcliffe kao i brojni drugi koji su nezakonito pritvoreni; |
4. |
snažno osuđuje odluku Irana da ukine internetski pristup globalnim mrežama, čime je iranskim državljanima onemogućena komunikacija i slobodan protok informacija; naglašava da te mjere predstavljaju jasno kršenje slobode govora; poziva iranske vlasti da uklone sve blokade internetskih komunikacija i usluga; |
5. |
naglašava da se temeljna prava poput slobode izražavanja i okupljanja uvijek moraju poštovati te poziva iranske vlasti da ispune svoje međunarodne obveze, uključujući one u okviru Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; |
6. |
poziva UN, a posebno njegovo Vijeće za ljudska prava, da bez odgode pokrene sveobuhvatnu istragu o događajima od posljednjih tjedana, pod vodstvom posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Iranu, kako bi se rasvijetlile optužbe o teškom kršenju ljudskih prava u toj zemlji od početka prosvjeda te poziva Iran da pruži potpun i neograničen pristup istražiteljima koji provode tu istragu; |
7. |
podsjeća na svoju rezoluciju od 19. rujna 2019.; duboko žali što nema napretka u slučajevima osoba s dvojnim državljanstvom EU-a i Irana koje su pritvorene u Iranu; poziva iranske vlasti da odmah oslobode Rolanda Marchala i Faribu Adelkhah, kao i sve borce za ljudska prava koji su zatvoreni i osuđeni samo zbog ostvarivanja svojih prava na slobodu izražavanja, slobodu udruživanja i mirnog okupljanja; |
8. |
poziva EU, uključujući potpredsjednika Komisije / visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, da tijekom bilateralnih i multilateralnih susreta s iranskim vlastima nastavi otvarati pitanja ljudskih prava, osobito u kontekstu političkog dijaloga EU-a i Irana na visokoj razini; |
9. |
ponovno izražava svoju punu potporu dobitnicima Nagrade Saharov Nasrin Sotoudeh i Jafaru Panahiju; žali zbog činjenice da je Nasrin Sotoudeh i dalje u zatvoru, osuđena na kaznu od 33 godine i 148 udaraca bičem, te ustraje na njezinom trenutačnom i bezuvjetnom puštanju na slobodu; poziva iranske vlasti da ukinu zabranu putovanja za Jafara Panahija koja je na snazi od 2010.; |
10. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vrhovnom vođi Islamske Republike Irana, predsjedniku Islamske Republike Irana te zastupnicima u iranskom parlamentu Madžlisu. |
(1) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0019.
MIŠLJENJA
Europski parlament
srijeda, 18. prosinca 2019.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/72 |
P9_TA(2019)0095
Neulaganje prigovora na provedbenu mjeru: izmjene Međunarodnog računovodstvenog standarda 39 i Međunarodnih standarda financijskog izvještavanja 7 i 9
Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu Međunarodnog računovodstvenog standarda 39 i Međunarodnih standarda financijskog izvještavanja 7 i 9 (D064618/01 – 2019/2912(RPS))
(2021/C 255/14)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije (D064618/01, |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (1), a posebno njezin članak 3. stavak 1., |
— |
uzimajući u obzir pismo Komisije od 7. studenog 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Nacrt uredbe, |
— |
uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 3. prosinca 2019., |
— |
uzimajući u obzir članak 5.a Odluke 1999/468/EZ Vijeća od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2), |
— |
uzimajući u obzir članak 112. stavak 4. točku (d) i članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
A. |
budući da je Odbor za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) 26. rujna 2019. objavio izmjene Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja (MSFI) 9 – Financijski instrumenti i Međunarodni računovodstveni standard (MRS) 39 – Financijski instrumenti; budući da je svrha tih izmjena pružiti općenito olakšice u vezi sa zamjenskom međubankovnom ponudbenom kamatnom stopom (IBOR) 1. faze; budući da te izmjene pojašnjavaju poduzećima koja izvještavaju prema MSFI-ju i njihovim revizorima da se regulatornom zamjenom referentnih stopa na cijelom tržištu poboljšanim kamatama koje su gotovo bez rizika ne bi prekinuo odnos zaštite od rizika zbog nesigurnosti povezane sa zamjenom; budući da se tim izmjenama pruža pravna sigurnost u kontekstu financijskog izvještavanja prema MSFI-ju i IAS-u te se sprječava nepotreban stres u financijskom sustavu; budući da je Komisija apelirala na Odbor za međunarodne računovodstvene standarde da ubrza objavu tih izmjena kako bi ih Unija mogla pravovremeno podržati; |
B. |
budući da je Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG) 16. listopada 2019. Komisiji savjetovala odobravanje tih izmjena; |
C. |
budući da je Komisija došla do zaključka da tumačenje ispunjava tehničke kriterije za usvajanje iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 i tvrdi da bi se tim predloženim izmjenama izbjegao mogući prekid odnosa zaštite od rizika koji proizlazi iz nesigurnosti povezane s prelaskom na IBOR tako da se financijskim izvještajima urađenima prema MSFI-ju može na odgovarajući način prikazati učinak upravljanja rizikom i spriječiti neopravdana volatilnost dobiti ili gubitka; |
D. |
budući da je Računovodstveni regulatorni odbor 5. studenog 2019. dao pozitivno mišljenje o tim izmjenama; |
E. |
budući da je Odbor za međunarodne računovodstvene standarde odredio da te izmjene MSFI-ja 9 i IAS 39 stupaju na snagu 1. siječnja 2020., s time da je ranija primjena dopuštena; budući da financijske institucije koje podliježu računovodstvenim normama MSFI-ja i IAS-a ne mogu za svoje financijske izvještaje za 2019. koristiti tretman u skladu s tim predloženim izmjenama prije nego što se one odobre i objave; budući da bi se poduzeća Unije našla u nepovoljnom položaju u odnosu na konkurenciju u drugim jurisdikcijama kad se ne bi mogla koristiti olakšicama iz tih izmjena; budući da bi te izmjene stoga trebalo odobriti i objaviti prije kraja prosinca 2019. kako bi se mogle primjenjivati na financijska razdoblja koja počinju 1. siječnja 2020. ili prije ili poslije tog datuma; |
1. |
izjavljuje da neće ulagati prigovor na Nacrt uredbe Komisije; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Komisiji i, radi obavijesti, Vijeću. |
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/74 |
P9_TA(2019)0100
Zaključenje poslovnih knjiga Europskog potpornog ureda za azil (EASO) za financijsku godinu 2017.
Odluka Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o zaključenju poslovnih knjiga Europskog potpornog ureda za azil za financijsku godinu 2017. (2019/2909(RSP))
(2021/C 255/15)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir završnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju Europskog potpornog ureda za azil za financijsku godinu 2017., |
— |
uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europskog potpornog ureda za azil za financijsku godinu 2017. s odgovorom Ureda (1), |
— |
uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2017., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 12. veljače 2019. o razrješnici koju Ured treba dobiti za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2017. (05825/2019 – C8-0098/2019), |
— |
uzimajući u obzir svoju Odluku od 26. ožujka 2019. (3) o odgodi Odluke o razrješnici za financijsku godinu 2017. i odgovore izvršne direktorice Europskog potpornog ureda za azil, |
— |
uzimajući u obzir svoju Odluku od 23. listopada 2019. (4) o odbijanju davanja razrješnice izvršnoj direktorici Europskog potpornog ureda za azil za financijsku godinu 2017., |
— |
uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (5), a posebno njezin članak 208., |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (6), a posebno njezin članak 70., |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 439/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o osnivanju Europskog potpornog ureda za azil (7), a posebno njezin članak 36., |
— |
uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8), a posebno njezin članak 108., |
— |
uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2019/715 od 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela osnovana na temelju Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (9), a posebno njezin članak 105., |
— |
uzimajući u obzir članak 100. Poslovnika i Prilog V. Poslovniku, |
1. |
odobrava zaključenje poslovnih knjiga Europskog potpornog ureda za azil za financijsku godinu 2017.; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi izvršnoj direktorici Europskog potpornog ureda za azil, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L). |
(1) SL C 434, 30.11.2018., str. 116.
(2) SL C 434, 30.11.2018., str. 116.
(3) SL L 249, 27.9.2019., str. 182.
(4) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0039.
(5) SL L 298, 26.10.2012., str. 1.
(6) SL L 193, 30.7.2018., str. 1.
(7) SL L 132, 29.5.2010., str. 11.
III Pripremni akti
Europski parlament
utorak, 17. prosinca 2019.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/76 |
P9_TA(2019)0085
Makrofinancijska pomoć Jordanu ***I
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu (COM(2019)0411 – C9-0116/2019 – 2019/0192(COD))
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2021/C 255/16)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0411), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0116/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća usvojenu zajedno s Odlukom br. 778/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Gruziji (1), |
— |
uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir pisma Odbora za proračune i Odbora za vanjske poslove, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0045/2019), |
1. |
usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
2. |
poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
3. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
P9_TC1-COD(2019)0192
Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 17. prosinca 2019. radi donošenja Odluke (EU) 2020/… Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu
(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2020/33.)
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/77 |
P9_TA(2019)0086
Sporazum između Europske unije i Švicarske o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti (08730/2019 – C9-0018/2019 – 2019/0013(NLE))
(Suglasnost)
(2021/C 255/17)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08730/2019), |
— |
uzimajući u obzir Nacrt sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti (08744/2019 i 10510/2019), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 82. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (d) i člankom 87. stavkom 2. točkom (a), u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0018/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0043/2019), |
1. |
daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Švicarske Konfederacije. |
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/78 |
P9_TA(2019)0087
Sporazum između Europske unije i Lihtenštajna o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni određenih odredaba Sporazuma između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti (08732/2019 – C9-0019/2019 – 2019/0012(NLE))
(Suglasnost)
(2021/C 255/18)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08732/2019), |
— |
uzimajući u obzir Nacrt sporazuma između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti (08750/2019 i 10513/2019), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 82. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (d) i člankom 87. stavkom 2. točkom (a), u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0019/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0044/2019), |
1. |
daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kneževine Lihtenštajna. |
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/79 |
P9_TA(2019)0088
Sklapanje Protokola između Europske unije i Švicarske o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj s obzirom na pristup Eurodacu u svrhu kaznenog progona ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola između Europske unije, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj s obzirom na pristup Eurodacu u svrhu kaznenog progona (15783/2018 – C9-0025/2019 – 2018/0418(NLE))
(Suglasnost)
(2021/C 255/19)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15783/2018), |
— |
uzimajući u obzir nacrt Protokola između Europske unije, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj s obzirom na pristup Eurodacu u svrhu kaznenog progona (15781/2018), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 87. stavkom 2. točkom (a), člankom 88. stavkom 2. prvim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0025/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0025/2019), |
1. |
daje suglasnost za sklapanje protokola; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Švicarske Konfederacije te Kneževine Lihtenštajna. |
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/80 |
P9_TA(2019)0089
Pristupanje Salomonovih Otoka Privremenom sporazumu o partnerstvu između EU-a i pacifičkih država ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o pristupanju Salomonovih Otoka Privremenom sporazumu o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i pacifičkih država, s druge strane (09405/2019 – C9-0010/2019 – 2019/0099(NLE))
(Suglasnost)
(2021/C 255/20)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (09405/2019), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 3., člankom 207. stavkom 4. podstavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0010/2019), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (1), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2011. o Privremenom sporazumu o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i pacifičkih država, s druge strane (2), |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu, dana 23. lipnja 2000. (Sporazum iz Cotonoua), |
— |
uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0050/2019), |
1. |
daje suglasnost za pristupanje Salomonovih Otoka Sporazumu; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Salomonovih Otoka. |
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/81 |
P9_TA(2019)0090
Zahtjevi za pružatelje platnih usluga *
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu uvođenja određenih zahtjeva za pružatelje platnih usluga (COM(2018)0812 – C8-0015/2019 – 2018/0412(CNS))
(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)
(2021/C 255/21)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0812), |
— |
uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0015/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0048/2019), |
1. |
prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
2. |
poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
3. |
poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
4. |
poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
5. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
Amandman 1
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 2.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 2
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 2.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 3
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 3.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 4
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 5
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 6
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 8.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 7
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 8.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 8
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2006/112/EZ
Članak 243.b – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 9
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2006/112/EZ
Članak 243.b – stavak 3. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 10
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2006/112/EZ
Članak 243.c – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 11
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2006/112/EZ
Članak 243.d – stavak 1. – točka h
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 12
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)
Direktiva 2006/112/EZ
Glava XV. – poglavlje 2.a – članak 410.c (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 13
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 1. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 2021 . One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. |
Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 2023 . One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. |
Amandman 14
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 1. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2022 . |
One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2024 . |
(44a) 44a Dostupno na https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/vat-gap-full-report-2019_en.pdf .
(1a) Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.).
(46) Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).
(46) Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/88 |
P9_TA(2019)0091
Mjere za jačanje administrativne suradnje radi borbe protiv prijevara u vezi s PDV-om *
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 904/2010 u pogledu mjera za jačanje administrativne suradnje radi borbe protiv prijevara u vezi s PDV-om (COM(2018)0813 – C8-0016/2019 – 2018/0413(CNS))
(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)
(2021/C 255/22)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0813), |
— |
uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0016/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0047/2019), |
1. |
prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
2. |
poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
3. |
poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
4. |
poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
5. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
Amandman 1
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 2.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 2
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 2.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 3
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 2.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 4
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 5
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 11.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 6
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 11.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 7
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 8
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 9
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 14.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 10
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 11
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)
Uredba (EU) br. 904/2010
Poglavlje II. – Odjeljak 2. – Članak 12.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 12
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d
Uredba (EU) br. 904/2010
Članak 24.c – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. CESOP čuva informacije iz stavka 1. točaka (a) i ( b ) tijekom razdoblja od najviše dvije godine od kraja godine u kojoj su informacije prenesene u sustav. |
2. CESOP čuva informacije iz stavka 1. točaka (a) do ( c ) tijekom razdoblja od najviše pet godina od kraja godine u kojoj su informacije prenesene u sustav. |
Amandman 13
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d
Uredba (EU) br. 904/2010
Članak 24.d – podstavak 2. (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Osim toga, Komisija bi trebala imati mogućnost posjeta državama članicama radi ocjene njihovih postupaka za suradnju u vezi prekograničnih prijevara povezanih s PDV-om. |
Amandman 14
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)
Uredba (EU) br. 904/2010
Članak 36. – stavak 2. – uvodni dio
Tekst na snazi |
Izmjena |
||
|
|
||
‘2. Službenici za vezu država članica sudjelujućih u pojedinom području rada Eurofisca (dalje u tekstu „službenici za vezu koji sudjeluju u Eurofisc-u”) određuju koordinatora (dalje u tekstu „koordinator za područje rada Eurofisc-a”) među službenicima za vezu koji sudjeluju u Eurofisc-u na ograničeni rok. Koordinatori za područje rada Eurofisc-a: |
‘2. Službenici za vezu država članica sudjelujućih u relevantnom području rada Eurofisca (dalje u tekstu „službenici za vezu koji sudjeluju u Eurofisc-u”) određuju koordinatora (dalje u tekstu „koordinator za područje rada Eurofisc-a”) među službenicima za vezu koji sudjeluju u Eurofisc-u na ograničeni rok. Koordinatori za područje rada Eurofisc-a: |
Amandman 15
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka 3.
Uredba (EU) br. 904/2010
Članak 37. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
U godišnjem izvješću moraju biti navedeni, detaljno i za svaku državu članicu, barem broj provedenih kontrola i dodatni iznos PDV-a razrezan i ubran zahvaljujući informacijama obrađenima na temelju članka 24.d. |
U godišnjem izvješću moraju biti navedeni, detaljno i za svaku državu članicu, barem: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 16
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)
Uredba (EU) br. 904/2010
Poglavlje XIII. – Članak 49.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 17
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka 3.b (nova)
Uredba (EU) br. 904/2010
Članak 50. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
(3a) Dostupno na https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/vat-gap-full-report-2019_en.pdf.
(6a) Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).
(17) SL C […], […], str. […].
(17) SL C […], […], str. […].
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/98 |
P9_TA(2019)0092
Pridruživanje prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) *
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (COM(2019)0359 – C9-0118/2019 – 2019/0162(CNS))
(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)
(2021/C 255/23)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2019)0359), |
— |
uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0118/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0033/2019), |
1. |
prihvaća Prijedlog Komisije; |
2. |
poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
3. |
traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
4. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/99 |
P9_TA(2019)0093
Imenovanje člana Izvršnog odbora Europske središnje banke
Odluka Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o preporuci Vijeća u vezi s imenovanjem člana Izvršnog odbora Europske središnje banke (12451/2019 – C9-0149/2019 – 2019/0817(NLE))
(Savjetovanje)
(2021/C 255/24)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 10. listopada 2019. (12451/2019) (1), |
— |
uzimajući u obzir članak 283. stavak 2. drugi podstavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojim se Europsko vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0149/2019), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2), |
— |
uzimajući u obzir članak 130. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0049/2019), |
A. |
budući da se Europsko vijeće pismom od 16. listopada 2019. savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem Fabija Panette na funkciju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke na mandat od osam godina, počevši od 1. siječnja 2020.; |
B. |
budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 283. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i nužne potpune neovisnosti ESB-a, u skladu s člankom 130. Ugovora; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, odbor zaprimio životopis kandidata kao i njegove odgovore na pismeni upitnik koji mu je upućen; |
C. |
budući da je u tom odboru 3. prosinca 2019. održano saslušanje kandidata na kojem je dao uvodnu izjavu te odgovarao na pitanja članova odbora; |
D. |
budući da se Upravno vijeće Europske središnje banke sastoji od članova Izvršnog odbora Europske središnje banke i devetnaest guvernera nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro; budući da su trenutačno svi oni muškarci; |
E. |
budući da je Parlament u više navrata izrazio nezadovoljstvo u pogledu postupka imenovanja članova Izvršnog odbora Europske središnje banke te pozvao da se proces u tom smislu poboljša; budući da je Parlament zatražio da se pravodobno dostavi rodno uravnotežen uži popis s najmanje dva imena; |
F. |
budući da je Parlament 17. rujna 2019. dao pozitivno mišljenje o preporuci Vijeća o imenovanju Christine Lagarde prvom predsjednicom Europske središnje banke; |
G. |
budući da su žene i dalje nedovoljno zastupljene u Upravnom vijeću Europske središnje banke; budući da Parlament žali zbog toga što države članice nisu ozbiljno shvatile taj zahtjev te poziva nacionalne institucije i institucije EU-a da aktivno rade na postizanju rodne ravnoteže u sljedećim imenovanjima; |
H. |
budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere za postizanje rodne ravnoteže; |
1. |
daje pozitivno mišljenje o preporuci Vijeća da se Fabio Panetta imenuje članom Izvršnog odbora Europske središnje banke; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Europskom vijeću, Vijeću i vladama država članica. |
(1) Još nije objavljeno u Službenom listu.
(2) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0211.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/101 |
P9_TA(2019)0094
Imenovanje člana Izvršnog odbora Europske središnje banke
Odluka Europskog parlamenta od 17. prosinca 2019. o preporuci Vijeća u vezi s imenovanjem članice Izvršnog odbora Europske središnje banke (13651/2019 – C9-0173/2019 – 2019/0818(NLE))
(Savjetovanje)
(2021/C 255/25)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 8. studenoga 2019. (13651/2019) (1), |
— |
uzimajući u obzir članak 283. stavak 2. drugi podstavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojim se Europsko vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0173/2019), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2), |
— |
uzimajući u obzir članak 130. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0046/2019), |
A. |
budući da se Europsko vijeće pismom od 14. studenoga 2019. savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem Isabel Schnabel na funkciju članice Izvršnog odbora Europske središnje banke na mandat od osam godina, počevši od 1. siječnja 2020.; |
B. |
budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 283. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i nužne potpune neovisnosti ESB-a, u skladu s člankom 130. Ugovora; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, Odbor zaprimio životopis kandidatkinje kao i njezine odgovore na pismeni upitnik koji joj je upućen; |
C. |
budući da je u Odboru 3. prosinca 2019. održano saslušanje kandidatkinje tijekom kojeg je ona dala uvodnu izjavu, a zatim odgovorila na pitanja članova Odbora; |
D. |
budući da se Upravno vijeće Europske središnje banke sastoji od članova Izvršnog odbora Europske središnje banke i devetnaest guvernera nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro; budući da su trenutačno svi oni muškarci; |
E. |
budući da je Parlament u više navrata izrazio nezadovoljstvo u pogledu postupka imenovanja članova Izvršnog odbora Europske središnje banke te je pozvao na unaprjeđenje tog postupaka; budući da je Parlament zatražio da se pravodobno dostavi rodno uravnotežen uži popis s najmanje dva imena; |
F. |
budući da je Parlament 17. rujna 2019. dao pozitivno mišljenje o preporuci Vijeća o imenovanju Christine Lagarde prvom predsjednicom Europske središnje banke; |
G. |
budući da su žene i dalje nedovoljno zastupljene u Upravnom vijeću Europske središnje banke; budući da Parlament žali zbog toga što države članice nisu ozbiljno shvatile taj zahtjev te poziva nacionalne institucije i institucije EU-a da aktivno rade na postizanju rodne ravnoteže u sljedećim imenovanjima; |
H. |
budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere kako bi se osigurala rodna ravnoteža; |
1. |
daje pozitivno mišljenje o preporuci Vijeća da se Isabel Schnabel imenuje članicom Izvršnog odbora Europske središnje banke; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku proslijedi Europskom vijeću, Vijeću i vladama država članica. |
(1) Još nije objavljeno u Službenom listu.
(2) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0211.
srijeda, 18. prosinca 2019.
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/103 |
P9_TA(2019)0096
Izbor Europskog ombudsmana
Odluka Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o izboru Europskog ombudsmana (2019/2042(INS))
(2021/C 255/26)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 24. stavak treći i članak 228., |
— |
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a, |
— |
uzimajući u obzir svoju Odluku 94/262/EZUČ, EZ, Euroatom od 9. ožujka 1994. o pravilima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (1), |
— |
uzimajući u obzir članak 231. svojeg Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir poziv na podnošenje kandidatura (2), |
— |
uzimajući obzir svoje glasovanje od 18. prosinca 2019., |
1. |
izabire Emily O'Reilly radi obnašanja dužnosti Europskog ombudsmana do kraja parlamentarnog saziva; |
2. |
zahtijeva da Emily O'Reilly prisegne pred Sudom; |
3. |
nalaže svojem predsjedniku da priloženu Odluku objavi u Službenom listu Europske unije; |
4. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji i Sudu. |
PRILOG
ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA
od 18. prosinca 2019.
o izboru Europskog ombudsmana
EUROPSKI PARLAMENT,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 24. stavak treći i članak 228.,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,
uzimajući u obzir svoju Odluku 94/262/EZUČ, EZ, Euroatom od 9. ožujka 1994. o pravilima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (1),
uzimajući u obzir članak 231. svojeg Poslovnika,
uzimajući u obzir poziv na podnošenje kandidatura (2),
uzimajući obzir svoje glasovanje od 18. prosinca 2019.,
ODLUČIO JE:
izabrati Emily O'Reilly radi obnašanja dužnosti europskog ombudsmana do kraja parlamentarnog saziva.
U Strasbourgu 18. prosinca 2019.
Za Europski parlament
Predsjednik
D. M. SASSOLI
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/105 |
P9_TA(2019)0097
ZPP: Financijska disciplina od financijske godine 2021. i fleksibilnost među stupovima za kalendarsku godinu 2020. ***I
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu financijske discipline od financijske godine 2021. i Uredbe (EU) br. 1307/2013 u pogledu fleksibilnosti među stupovima za kalendarsku godinu 2020. (COM(2019)0580 – C9-0163/2019 – 2019/0253(COD))
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2021/C 255/27)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0580), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0163/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
— |
uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 25. studenoga 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0042/2019), |
A. |
budući da je zbog žurnosti opravdano provesti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana koji je utvrđen u članku 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
1. |
usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
2. |
poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
3. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
P9_TC1-COD(2019)0253
Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 18. prosinca 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/… Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu financijske discipline od financijske godine 2021. i Uredbe (EU) br. 1307/2013 u pogledu fleksibilnosti među stupovima za kalendarsku godinu 2020.
(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2020/127.)
29.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 255/106 |
P9_TA(2019)0098
Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Gambije i njegov Protokol o provedbi ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Gambije i Protokola o provedbi tog Sporazuma o partnerstvu (08974/2019 – C9-0106/2019 – 2019/0076(NLE))
(Suglasnost)
(2021/C 255/28)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08974/2019), |
— |
uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Gambije (08984/2019), |
— |
uzimajući u obzir Nacrt protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Gambije (09949/2019), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0106/2019), |
— |
uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0026/2019), |
1. |
daje suglasnost za sklapanje sporazuma i protokola; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Gambije. |