ISSN 1977-1088 |
||
Službeni list Europske unije |
C 458 |
|
![]() |
||
Hrvatsko izdanje |
Informacije i objave |
Godište 61. |
Sadržaj |
Stranica |
|
|
||
|
|
I. Rezolucije, preporuke i mišljenja |
|
|
REZOLUCIJE |
|
|
Europski parlament |
|
|
Utorak, 16. siječnja 2018. |
|
2018/C 458/01 |
||
2018/C 458/02 |
||
2018/C 458/03 |
||
|
Četvrtak, 18. siječnja 2018. |
|
2018/C 458/04 |
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Nigeriji (2018/2513(RSP)) |
|
2018/C 458/05 |
||
2018/C 458/06 |
||
2018/C 458/07 |
||
2018/C 458/08 |
||
|
MIŠLJENJA |
|
|
Europski parlament |
|
|
Četvrtak, 18. siječnja 2018. |
|
2018/C 458/09 |
|
III Pripremni akti |
|
|
EUROPSKI PARLAMENT |
|
|
Utorak, 16. siječnja 2018. |
|
2018/C 458/10 |
||
2018/C 458/11 |
||
|
Srijeda, 17. siječnja 2018. |
|
2018/C 458/12 |
||
2018/C 458/13 |
||
2018/C 458/14 |
||
2018/C 458/15 |
||
2018/C 458/16 |
||
2018/C 458/17 |
||
|
Četvrtak, 18. siječnja 2018. |
|
2018/C 458/18 |
||
2018/C 458/19 |
OZNAKE POSTUPAKA
(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.) Amandmani Parlamenta: Novi tekst piše se podebljanim kurzivom . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta podebljanim kurzivom i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta. |
HR |
|
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/1 |
EUROPSKI PARLAMENT
ZASJEDANJE 2017. – 2018.
Dnevne sjednice od 15. do 18. siječnja 2018.
Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 207, 14.6.2018.
USVOJENI TEKSTOVI
I. Rezolucije, preporuke i mišljenja
REZOLUCIJE
Europski parlament
Utorak, 16. siječnja 2018.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/2 |
P8_TA(2018)0002
Provedba makroregionalnih strategija EU-a
Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (2017/2040(INI))
(2018/C 458/01)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegovu glavu XVIII., |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”), |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (2), |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (3), |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. travnja 2017. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a, |
— |
uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 16. prosinca 2016. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (COM(2016)0805) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0443), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2009. o strategiji Europske unije za regiju Baltičkog mora (COM(2009)0248), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. prosinca 2010. o strategiji Europske unije za dunavsku regiju (COM(2010)0715), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. lipnja 2014. o strategiji Europske unije za jadransku i jonsku regiju (COM(2014)0357), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. srpnja 2015. o strategiji Europske unije za alpsku regiju (COM(2015)0366), |
— |
uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 20. svibnja 2014. o upravljanju makroregionalnim strategijama (COM(2014)0284), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2015.„Ulaganje u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova” (COM(2015)0639), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2011. o provedbi strategije EU-a za dunavsku regiju (4), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2012. o razvoju makroregionalnih strategija EU-a, sadašnjoj praksi i izgledima za budućnost, osobito na Sredozemlju (5), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2012. o strategiji kohezijske politike EU-a za područje Atlantika (6), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (7), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o Strategiji EU-a za alpsku regiju (8), |
— |
uzimajući u obzir studiju iz siječnja 2015. „Nova uloga makroregija u europskoj teritorijalnoj suradnji”, koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku, odjel B: Strukturna i kohezijska politika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Interacta od veljače 2017. „Added value of macro-regional strategies – programme and project perspective” (Dodana vrijednost makroregionalnih strategija iz perspektive programa i projekata), |
— |
uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika te članak 1. stavak 1. točku (e) i Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0389/2017), |
A. |
budući da se makroregija može definirati kao geografsko područje koje obuhvaća regije nekoliko različitih zemalja koje povezuje određeno zajedničko svojstvo ili problem ili više takvih svojstava ili problema (9); |
B. |
budući da su makroregionalne strategije utvrđene u područjima koja predstavljaju prirodni razvoj EU-a u pogledu prekogranične suradnje; budući da su važne s obzirom na to da su u stanju mobilizirati javne i privatne dionike, civilno društvo i akademsku zajednicu, te mobilizirati sredstva za postizanje zajedničkih ciljeva politika EU-a; |
C. |
budući da makroregionalne strategije nude platformu za dublju i opsežniju interakciju na međusektorskoj, regionalnoj i prekograničnoj razini među državama članicama EU-a i susjednim zemljama u svrhu rješavanja zajedničkih izazova, zajedničkog planiranja i poticanja suradnje između različitih partnera i sektora politike te poboljšanja njihove integracije, među ostalim kada je riječ o okolišu i zaštiti biološke raznolikosti, ublažavanju klimatskih promjena i strategijama prilagodbe tim promjenama, zbrinjavanju otpada i opskrbi vodom, pomorsko prostornom planiranju i sustavima integriranog upravljanja obalnim područjem; u tom kontekstu pozdravlja napore za promicanje suradnje između europskih strukturnih i investicijskih fondova te Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA); |
D. |
budući da su makroregije uključene u provedbu relevantnih dugoročnih, međusobno povezanih, međusektorskih političkih aktivnosti te da su povezane s kohezijskom politikom putem makroregionalnih ciljeva utvrđenih u njihovim operativnim programima i da uspostavljaju projekte s pomoću pametnih sinergija; budući da makroregije time učinkovitije doprinose postizanju ciljeva makroregionalnih strategija, privlačenju privatnih ulaganja, iskazivanju povjerenja i pokretanju dijaloga, prekogranične suradnje i solidarnosti; |
E. |
budući da se makroregionalne strategije temelje na načelu „trostrukog ne”, prema kojemu se u okviru postojećeg političkog okvira EU-a ne predviđaju nova financijska sredstva, nove strukture i novo zakonodavstvo; |
F. |
budući da postojeći mehanizmi za suradnju, na razini EU-a i među državama članicama i regijama, omogućuju lakšu provedbu makroregionalnih strategija, osobito u ranim fazama; |
G. |
budući da Komisija svake dvije godine donosi jedinstveno izvješće o provedbi svih četiriju postojećih makroregionalnih strategija EU-a, u kojemu navodi njihove uspjehe ali i potrebna poboljšanja, pri čemu se sljedeće izvješće očekuje krajem 2018.; budući da Parlament u tom kontekstu smatra da je potrebna procjena aspekata koji se odnose na okoliš, kao jedan od stupova održivog razvoja; |
Makroregionalne strategije kao platforme za suradnju i koordinaciju
1. |
napominje da se važnost makroregionalnih strategija posebno ističe u svjetlu globalizacijskih procesa zbog kojih pojedinačne zemlje postaju međusobno ovisne, što stvara potrebu za prekograničnim rješenjima; |
2. |
uviđa da je u kontekstu postizanja prethodno utvrđenih ciljeva u određenoj mjeri i dalje teško razriješiti pitanja povezana s različitim elementima o kojima ovisi kvaliteta provedbe, kao što su obvezivanje, preuzimanje odgovornosti, resursi i upravljanje; |
3. |
naglašava da makroregionalne strategije i dalje daju neprocjenjiv i inovativan doprinos prekograničnoj, međusektorskoj i višerazinskoj suradnji u Europi, čiji potencijal još nije dovoljno istražen, imajući pritom za cilj jačanje povezivosti te učvršćivanje gospodarskih veza i prijenosa znanja među regijama i zemljama; napominje međutim da, kao rezultat procesa postizanja dogovora o zajedničkim djelovanjima na više razina i na višedržavnoj/regionalnoj razini, pristup fondovima EU-a za makroregionalne projekte i dalje ostaje izazov; |
4. |
smatra da su makroregionalne strategije i s njima povezani programi za zaštitu okoliša korisni instrumenti s pomoću kojih koristi od europske suradnje postaju vidljive među građanima te stoga apelira na sve strane da se u potpunosti posvete tim strategijama i odigraju svoju ulogu u njihovoj provedbi; |
5. |
smatra da bi upravljanje na više razina uz odgovarajuću ulogu regija u tom okviru trebalo od samog početka biti okosnica svake makroregionalne strategije i da bi u proces trebalo uključiti regionalne i lokalne zajednice i javne i privatne dionike te dionike iz trećeg sektora; potiče uključene države članice i regije da razviju odgovarajuće strukture upravljanja i organizaciju rada kako bi se olakšala suradnja, uključujući zajedničko planiranje, jačanje mogućnosti financiranja i pristup odozdo prema gore; |
6. |
potiče poboljšanu koordinaciju i bolje partnerstvo, i vertikalno i horizontalno, među različitim javnim i privatnim akterima, akademskom zajednicom i nevladinim udrugama, kao i međunarodnim organizacijama koje djeluju u tom području, te različitim politikama na nacionalnoj i regionalnoj razini u cilju lakše i bolje provedbe makroregionalnih strategija i prekogranične suradnje; poziva Komisiju da potiče sudjelovanje tih dionika, među ostalim, u upravnim odborima makroregionalnih strategija, poštujući pritom opću primjenu načela EU-a; |
7. |
naglašava važnost dostatnih ljudskih resursa i administrativnog kapaciteta nadležnih nacionalnih i regionalnih službi kako bi se osiguralo da se političke obveze preobraze u djelotvornu provedbu strategija; u tom smislu ističe vrijednost Programa za potporu strukturnim reformama kojim se na zahtjev države članice može pružiti pomoć izgradnji kapaciteta i stvarna podrška razvoju i financiranju projekata u okviru makroregionalnih strategija; nadalje poziva Komisiju i države članice da aktivno promiču širenje i primjenu dobre upravne prakse i iskustva uspješne provedbe makroregionalnih strategija; |
8. |
ističe činjenicu da makroregionalne strategije moraju biti dovoljno fleksibilne kako bi se prilagodile nepredviđenim događajima koji mogu utjecati na uključene regije, države članice i EU u cjelini i kako bi na njih učinkovito odgovorile; smatra da bi u provedbi makroregionalnih strategija trebalo uzeti u obzir posebne regionalne i lokalne uvjete; ističe nužnost koordinativne uloge koju Komisija ima u tom pogledu, također u svjetlu preciznije prilagodbe konkretnih ciljeva svake pojedine strategije; |
Strategija EU-a za regiju Baltičkog mora (EUSBSR)
9. |
pozdravlja rezultate koji su postignuti od pokretanja strategije 2009. godine, osobito u pogledu mehanizama za suradnju, ne samo među uključenim regijama i zemljama (npr. unutar Vijeća na relevantnim ministarskim sastancima) nego i unutar samih regija i zemalja, primjerice u parlamentima ili vladama; napominje da je EUSBSR stabilan okvir za suradnju s više od 100 vodećih inicijativa i novih mreža; |
10. |
ističe preostale izazove, osobito u pogledu okoliša i povezivosti; apelira na države sudionice da pojačaju napore u borbi protiv onečišćenja (npr. kvaliteta vode i zraka i eutrofikacija) u Baltičkom moru jer je riječ o jednom od najonečišćenijih mora na svijetu; napominje da je postizanje dobrog stanja okoliša do 2020. jedan od glavnih ciljeva djelovanja u okviru politika u tom području; |
11. |
ističe važnost mogućnosti povezivanja baltičke regije na energetske mreže kako bi se smanjilo i iskorijenilo energetsko siromaštvo te povećala energetska sigurnost i sigurnost opskrbe; |
Strategija EU-a za dunavsku regiju (EUSDR)
12. |
ističe pozitivan učinak strategije na suradnju među zemljama i regijama sudionicama poboljšanjem mobilnosti i međusobne povezanosti svih vidova prijevoza, promicanjem čiste energije, kulture i održivog turizma, a posebno poticanjem izravnih kontakata među ljudima i postizanja veće kohezije među regijama i zemljama koje sudjeluju u strategijama; |
13. |
smatra da su projekt „Euro access”, inicijativa za čisti Dunav (Keep Danube Clean) te Dunavski dijalog za financiranje jasni pozitivni primjeri za prevladavanje poteškoća u financiranju s kakvima su često suočeni projekti transnacionalne i prekogranične naravi; mišljenja je da bi se u okviru tog dijaloga razlika u razvoju među regijama u slivu Dunava mogla dodatno smanjiti; nadalje smatra da bi ponovno otvaranje Dunavske strateške točke moglo pridonijeti lakšoj provedbi strategije; |
14. |
naglašava da je sprečavanje štete koja nastaje zbog velikih poplava i dalje jedan od velikih izazova u području okoliša za zemlje u dunavskoj makroregiji; ističe da bi trebalo razmisliti o dodatnim zajedničkim mjerama za sprečavanje prekograničnog onečišćenja; |
15. |
podsjeća da su potrebni strateški projekti te naglašava da je ključno održavati visoku razinu političke potpore te povećati resurse i kapacitete nadležnih državnih službi kako bi se riješili preostali problemi; stoga ističe da je potrebno zadržati politički zamah za EUSDR te se pobrinuti da upravljačka skupina EUSDR-a postiže dobre rezultate; |
16. |
s obzirom na prirodnu povezanost Dunava i Crnog mora poziva zemlje sudionice da poboljšaju koordinaciju EUSDR-a i prekogranične suradnje na Crnom moru te da usko surađuju na rješavanju zajedničkih socioekonomskih, okolišnih i prometnih izazova; |
17. |
ističe da bi bolje integriran pristup mobilnosti i multimodalnosti u dunavskoj regiji također pozitivno pridonio u pogledu okoliša; |
Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR)
18. |
ističe specifičnu narav EUSAIR s obzirom na broj potencijalnih zemalja sudionica i zemalja kandidatkinja te smatra da je takav oblik suradnje velika prilika za cijelu regiju; smatra da EUSAIR može dati poticaj procesu proširenja i integracije; |
19. |
sa zabrinutošću upozorava na probleme povezane s nedostatkom stvarne povezanosti između dostupnosti resursa, upravljanja i preuzimanja odgovornosti, čime se sprječava da se ciljevi EUSAIR-a postignu u cijelosti; poziva zemlje sudionice da nadležnim tijelima pruže potporu i prilagođene mjere za provedbu strategije; |
20. |
naglašava da je ta regija zadnjih godina posebno pogođena migracijskom krizom; drži da bi EUSAIR s pomoću potrebnih instrumenata i resursa mogao pridonijeti suočavanju s tim izazovima; u tom kontekstu pozdravlja nastojanja Komisije da pronađe rješenja za mobilizaciju financijskih sredstava za aktivnosti povezane s migracijama, uključujući suradnju s trećim zemljama; |
21. |
smatra da je stup održivog turizma u jadranskoj i jonskoj regiji pozitivan instrument za stvaranje održivog gospodarskog rasta u toj regiji te za razvijanje svijesti o okolišnim izazovima i makroregionalnim strategijama; |
22. |
poziva relevantne zemlje da daju prednost izgradnji kapaciteta ključnih subjekata koji provode EUSAIR, kao i programskih tijela nadležnih za operativne programe povezane s EUSAIR-om; |
Strategija EU-a za alpsku regiju (EUSALP)
23. |
smatra da je EUSALP dokaz toga kako se makroregionalni koncept može uspješno primjenjivati i na razvijenije regije; poziva dionike da promiču ulaganja u okoliš koja su usmjerena na posljedice klimatskih promjena; nadalje ističe da je alpska regija važno regionalno prometno čvorište te ujedno i jedno od najvećih jedinstvenih prirodnih i rekreacijskih područja koje treba očuvati; stoga naglašava da se treba težiti donošenju održivih i međusobno povezanih prometnih strategija; |
24. |
pozdravlja upravljačku strukturu koja se trenutačno uspostavlja u okviru strategije, s obzirom na to da su se prvi koraci u provedbi strategije pokazali teškima jer je njihovo upravljanje ovisilo o različitim strukturama, okvirima i rokovima; stoga poziva zemlje sudionice da nastave iskazivati svoju predanost i potporu članovima akcijske skupine EUSALP-a; |
25. |
naglašava da EUSALP može biti dobar primjer obrasca strategije za teritorijalnu koheziju jer se njime istodobno obuhvaćaju različita posebna područja, proizvodna područja, planinska i ruralna područja i neki od najvažnijih i visoko razvijenih gradova u EU-u te nudi platforma za zajedničko rješavanje izazova s kojima se ta područja suočavaju (klimatske promjene, demografske promjene, bioraznolikost, migracije, globalizacija, održivi turizam i poljoprivreda, opskrba energijom, promet i mobilnost, digitalni jaz); poziva zemlje i regije sudionice da u rješavanju zajedničkih prioriteta posvete dužnu pozornost korištenju programa suradnje INTERREG za alpski prostor i drugih relevantnih fondova; |
26. |
naglašava da je alpska regija okružena brojnim granicama i da je uklanjanje tih prepreka preduvjet za uspješnu suradnju, posebno za tržište rada i gospodarske aktivnosti povezane s malim i srednjim poduzećima; ističe da EUSALP može također pružiti priliku da se osnaži transnacionalna prekogranična suradnja susjednih regija, gradova i lokalnih zajednica te da se izgrade veze i mreže među ljudima, također u pogledu međusobnog povezivanja u području prometa i digitalne pokrivenosti; usto ističe ekološki osjetljivu narav te regije; |
Makroregionalna Europa nakon 2020.?
27. |
ističe da makroregionalne strategije postižu rezultate ako se temelje na dugoročnoj političkoj perspektivi i organizirane su na način da svi javni, posebno regionalne i lokalne vlasti, te privatni dionici i civilno društvo budu stvarno zastupljeni u njima od samog početka, što iziskuje učinkovitu razmjenu informacija, najboljih praksi, znanja i iskustava između makroregija i njihovih regionalnih i lokalnih vlasti; smatra da je potrebno ojačati višerazinsko upravljanje makroregionalnim strategijama, koje bi trebalo biti transparentno, imati učinkovitije mehanizme koordinacije i komuniciranja s javnošću ne bi li te strategije postale prepoznatljive i bile dobro prihvaćene u lokalnim i regionalnim zajednicama; |
28. |
vjeruje da provedba strategije može biti uspješna samo ako se temelji na dugoročnoj viziji i učinkovitoj koordinaciji te strukturama suradnje s potrebnim administrativnim kapacitetom, kao i na zajedničkim dugotrajnim političkim naporima na razini uključenih institucija i ako ima osigurano primjereno financiranje; stoga naglašava potrebu da se poveća djelotvornost ulaganja usklađivanjem, sinergijama i komplementarnošću regionalnih i nacionalnih financijskih sredstava s postojećim instrumentima financiranja EU-a kojima se, osim što se jačaju programi europske teritorijalne suradnje, promiču prekogranični projekti u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova i EFSU-a te s pomoću izravnog financiranja; |
29. |
smatra da bi pojednostavnjenje fondova i postupka za njihovo korištenje u okviru makroregionalnih strategija povećalo njihovu djelotvornost; |
30. |
predlaže da uključene zemlje otpočetka jasno preuzmu obveze u pogledu financiranja i ljudskih resursa za provedbu makroregionalnih strategija; poziva Komisiju da doprinese boljoj koordinaciji unutar makroregionalnih strategija, da promiče dobre prakse i da osmisli poticaje kako bi se promicalo aktivno sudjelovanje svih zainteresiranih strana kao i njihova koordinacija, također u cilju jačanja veza između politika EU-a i provedbe makroregionalnih strategija; nadalje potiče da se u okviru makroregionalnih strategija iskoriste strategije zelene javne nabave u cilju poticanja ekoloških inovacija, biogospodarstva, razvoja novih poslovnih modela i uporabe sekundarnih sirovina, nalik onima u kružnom gospodarstvu, radi postizanja više razine zaštite okoliša i zdravlja te poticanja bliskih veza između proizvođača i potrošača; |
31. |
naglašava da je potrebna izraženija orijentiranost na rezultate i rješavanje konkretnih problema, uključujući u području zaštite okoliša, kako bi se mogli izraditi planovi s realnim učinkom na teritorij i kako bi se opravdalo ulaganje resursa, koje bi pak trebalo biti usklađeno sa zadanim ciljevima i povezano sa stvarnim potrebama relevantnih teritorija; |
32. |
poziva na to da se sva pitanja o makroregionalnim strategijama, primjerice pitanje odgovornosti i potrebnih političkih poticaja, riješe u skladu s postupkom s kojim su se prethodno složile sve uključene regije; |
33. |
smatra da treba osnažiti prepoznatljivost i javnu predodžbu aktivnosti koje makroregije u ciljanim regijama poduzimaju, kao i njihove rezultate, i to provođenjem informativnih kampanja i razmjenom najboljih praksi, između ostalog uz pomoć internetskih platformi i društvenih mreža, čime se strategije čini pristupačnijima za opću javnost; |
34. |
naglašava da je iduća revizija višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) mogućnost da se istodobno preispitaju svi ciljevi makroregionalnih strategija kako bi se ojačala njihova povezanost s prioritetima EU-a i učvrstile njihove financijske obveze; |
35. |
poziva Komisiju da prilikom iduće revizije pravila o kohezijskoj politici podnese prijedloge kojima se potiče bolja provedba makroregionalnih strategija; |
36. |
poziva Komisiju da u okviru sljedećeg izvješća o provedbi makroregionalnih strategija, koje treba biti objavljeno 2018., poduzme temeljitiju analizu, osobito sljedećih tema:
|
37. |
ističe da poziv na razvoj novih strategija kao što su strategije za Karpate, Atlantik, Sredozemno more ili Iberijski poluotok ne bi trebao odvraćati pozornost s primarnog cilja poboljšane i temeljitije provedbe postojećih makroregionalnih strategija; |
38. |
podržava načelo „trostrukog ne” za makroregionalne strategije (ne novom zakonodavstvu EU-a, ne novim sredstvima i ne novim strukturama EU-a); međutim predlaže da Komisija u svojem sljedećem izvješću o provedbi makroregionalnih strategija procijeni učinak načela „trostrukog ne” na programe u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
39. |
ističe potrebu za teritorijalnim pristupom u vezi s aktivnostima suradnje od slučaja do slučaja, s obzirom na to da su makroregionalne strategije usmjerene na svladavanje teritorijalnih izazova koji se mogu riješiti učinkovitije zajedno; naglašava važnost postizanja sinergija i usklađivanja između različitih sastavnica teritorijalne suradnje u okviru programa europske teritorijalne suradnje i makroregija kako bi se pojačao učinak transnacionalnih programa, objedinili resursi, pojednostavnilo financiranje makroregionalnih strategija i poboljšali ishodi njihove provedbe i učinkovitost uloženih sredstava; |
40. |
ponovno naglašava predanost EU-a provedbi ciljeva održivog razvoja; ističe važnost usklađivanja ciljeva makroregionalnih strategija s vodećim inicijativama EU-a, kao što su energetska unija, Pariški sporazum o klimatskim promjenama i plavi rast u morskim makroregijama; skreće pozornost na upravljanje rizicima za okoliš, kao što su očuvanje prirode, biološke raznolikosti i ribljih stokova te suzbijanje morskog otpada, kao i razvoj održivog i zelenog turizma; potiče suradnju u području obnovljive energije; u tom kontekstu potiče upotrebu strategija pametne specijalizacije (S3), jačanje malih i srednjih poduzeća i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta; |
41. |
naglašava da Parlament od samog početka podržava makroregije s pomoću pilot-projekata i pripremnih djelovanja; međutim posebno ističe iskustvo stečeno u regiji Baltičkog mora, koje pokazuje da dugoročno razmišljanje treba ostati osnova za makroregionalnu suradnju; |
42. |
poziva Komisiju da u rad Skupine na visokoj razini za makroregionalne strategije uključi Parlament u svojstvu promatrača; |
o
o o
43. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te vladama, nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica i trećih zemalja koje sudjeluju u makroregionalnim strategijama. |
(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 320.
(2) SL L 347, 20.12.2013., str. 259.
(3) SL L 347, 20.12.2013., str. 303.
(4) SL C 188 E, 28.6.2012., str. 30.
(5) SL C 349 E, 29.11.2013., str. 1;
(6) SL C 353 E, 3.12.2013., str. 122.
(7) SL C 355, 20.10.2017., str. 23.
(8) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0336.
(9) Schmitt i dr. (2009), „EU macro-regions and macro-regional strategies – A scoping study” (Makroregije i makroregionalne strategije EU-a – preliminarna studija), elektronički radni dokument NORDREGIO 2009:4.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/9 |
P8_TA(2018)0004
Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana u kontekstu ciljeva održivoga razvoja do 2030.
Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (2017/2055(INI))
(2018/C 458/02)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenoga 2016. pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana” (JOIN(2016)0049), |
— |
uzimajući u obzir nacrt zaključaka Vijeća od 24. ožujka 2017. pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana”, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2017. o zajedničkoj komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana” (JOIN(2016)0049) (1), |
— |
uzimajući u obzir dokument koji je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” te 17 ciljeva održivog razvoja uključenih u taj program, |
— |
uzimajući u obzir cilj održivog razvoja br. 14 iz Programa UN-a za održivi razvoj do 2030., kojim se potiče zaštita i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa u svrhu održivog razvoja; |
— |
uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum iz 2015., koji je stupio na snagu 4. studenog 2016., te njegove planirane nacionalno utvrđene doprinose, kojima se namjeravaju smanjiti emisije stakleničkih plinova, |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju o biološkog raznolikosti, koja je stupila na snagu 29. prosinca 1993., i ciljeve iz Aichija u pogledu Strateškog plana za biološku raznolikost 2011. – 2020., koji su usvojeni u listopadu 2010., |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), koju nadopunjavaju Sporazum o provedbi odredaba UNCLOS-a u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i visokomigracijskim ribljim stokovima, Kodeks odgovornog ribarstva Ujedinjenih naroda i zajednička ribarstvena politika Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) od 3. ožujka 1973., |
— |
uzimajući u obzir članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
— |
uzimajući u obzir dokument usvojen na konferenciji UN-a o oceanima 9. lipnja 2017. u New Yorku pod naslovom „Naš ocean, naša budućnost: poziv na djelovanje”, |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti, |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljenu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614), |
— |
uzimajući u obzir svoj pregovarački mandat od 14. ožujka 2017. za paket o otpadu (2) (prijedlozi za izmjenu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (3), Direktive 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (4), Direktive Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (5), Direktive 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima (6), Direktive 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ (7) i Direktive 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (OEEO) (8), |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji), |
— |
uzimajući u obzir integriranu pomorsku politiku Europske unije iz 2007. (COM(2007)0575) i izvješće o njezinom napretku iz 2012. (COM(2012)0491), |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2011. o uspostavi Programa za potporu daljnjem razvoju integrirane pomorske politike (9), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. listopada 2009. naslovljenu „Razvoj međunarodne dimenzije integrirane pomorske politike Europske unije” (COM(2009)0536), |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2016/1625 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1406/2002 o osnivanju Europske agencije za pomorsku sigurnost (10), |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (11), |
— |
uzimajući u obzir europsku strategiju sigurnosne zaštite u pomorstvu, koju je Europsko vijeće usvojilo 24. lipnja 2014., |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (12), |
— |
uzimajući u obzir svoj pregovarački mandat od 15. veljače 2017. za prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika (13), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (14), |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2012/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o izmjeni Direktive 1999/32/EZ u vezi sa sadržajem sumpora u brodskim gorivima te aktualnu procjenu učinka u pogledu proširenja područja kontrole emisija sumpora u europskim vodama, |
— |
uzimajući u obzir prijedlog koji su zemlje Baltičkog i Sjevernog mora uputile Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (IMO) o uvođenju proglašenih područja kontrole emisija dušikovih oksida (NECA), |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2000/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2000. o lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada i ostataka tereta, |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2016. o odgovornosti, naknadi štete i financijskom jamstvu za odobalne naftne i plinske djelatnosti (15), |
— |
uzimajući u obzir političko izvješće Savjetodavnog vijeća europskih akademija znanosti od 28. siječnja 2016. o morskoj održivosti u doba promjene oceana i mora, |
— |
uzimajući u obzir studiju iz studenoga 2015. napravljenu na zahtjev Odbora Europskog parlamenta za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane o ciljevima smanjenja emisija u međunarodnom zračnom i pomorskom prometu (PE 569.964), |
— |
uzimajući u obzir Prilog „Djelovanje za jačanje prijelaza na čistu energiju” komunikaciji Komisije „Čista energija za sve Europljane” (COM(2016)0860); |
— |
uzimajući u obzir četvrtu konferenciju „Naš ocean”, koju je Europska unija organizirala na Malti 5. i 6. listopada 2017.; |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2010. o integriranoj pomorskoj politici (IPP) – ocjena postignutog napretka i novi izazovi (16), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2014. naslovljenu „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu” (COM(2014)0086), |
— |
uzimajući u obzir Nacrt zaključaka Vijeća pod naslovom „Prioriteti za politiku EU-a o pomorskom prometu do 2020.: konkurentnost, dekarbonizacija, digitalizacija za osiguravanje globalne povezivosti, učinkovito unutarnje tržište i pomorski klaster na svjetskoj razini” (9976/17), |
— |
uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) o zaštićenim morskim područjima u europskim morima (EEA 3/2015), |
— |
uzimajući u obzir istraživanje Europske komisije iz rujna 2017. naslovljeno „Ostvarivanje potencijala najudaljenijih regija za održiv plavi rast”, |
— |
uzimajući u obzir Helsinšku konvenciju o zaštiti morskog okoliša Baltičkog mora iz 1992., koja je stupila na snagu 17. siječnja 2000., Akcijski plan za Baltičko more HELCOM-a, koji su usvojile sve obalne zemlje i EU 2007., i Strategiju EU-a za regiju Baltičkog mora, |
— |
uzimajući u obzir Rezoluciju 69/292 Opće skupštine UN-a iz lipnja 2015. o razvoju međunarodnog pravno obvezujućeg instrumenta za očuvanje i održivo korištenje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije, |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. rujna 2012. pod naslovom „Plavi rast – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru” (COM(2012)0494), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. siječnja 2014. pod naslovom „Plava energija: Djelovanje potrebno za iskorištavanje potencijala energije europskih mora i oceana do 2020. i kasnije” (COM(2014)0008), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o plavom rastu: jačanje održivog rasta u morskom sektoru te sektoru pomorskog prometa i turizma u EU-u (17), |
— |
uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za ribarstvo (A8-0399/2017), |
A. |
budući da je općeprihvaćeno da je zdravlje oceanskog okoliša pod velikom prijetnjom i u opasnosti da se nepovratno uništi ako svjetska zajednica ne poduzme ciljane i koordinirane napore; |
B. |
budući da bi gomilanje i širenje morskog otpada moglo predstavljati jednu od najbrže rastućih prijetnji zdravlju svjetskih oceana; budući da mikroplastika izaziva osobitu zabrinutost jer je zbog svoje neznatne veličine dostupna širokom rasponu organizama (morske ptice, ribe, dagnje, pjeskulje i zooplanktoni); budući da procijenjenih 150 milijuna tona plastike koja se nagomilala u svjetskim oceanima nanosi ozbiljnu ekološku i gospodarsku štetu, uključujući obalne zajednice, turizam, pomorski promet i ribolov; |
C. |
budući da postojeći pritisci na morski okoliš uključuju oštećivanje staništa i ekosustava, postojane opasne tvari u sedimentima i vodama, degradaciju koraljnih grebena, invazivne vrste, onečišćenje i povećanje količine hranjivih tvari i pomorski promet te iskorištavanje sirovina i pretjerano iskorištavanje morskih vrsta, zakiseljavanje i zagrijavanje voda izazvano klimatskim promjenama; |
D. |
budući da je otprilike od 4,8 do 12,7 milijuna tona plastičnog otpada kao što su ambalaža prehrambenih proizvoda i plastične boce naneseno na obalu samo u 2010. (18), što je otprilike od 1,5 do 4,5 % ukupne svjetske proizvodnje plastike, te da će ukupna količina otpada dovesti do deseterostrukog povećanja ukupne količine plastike koja se odbacuje u more do 2020.; |
E. |
budući da „otpadak” znači otpad male veličine na javno dostupnim područjima koji je namjerno ili zbog nemara nepravilno odbačen u okoliš (na kopnu, u slatkoj vodi ili u moru); |
F. |
budući da više od 100 tona plastičnog otpada i mikroplastike onečišćuje naše oceane i ugrožava život u njima; |
G. |
budući da bi do 2100. godine bez znatnih promjena više od polovice svjetskih morskih vrsta moglo biti na rubu izumiranja; |
H. |
budući da se plastika sve više upotrebljava za potrošačke proizvode te se proizvodnja tog materijala neprestano povećava otkad se počeo široko upotrebljavati prije pola stoljeća, što je dovelo do proizvodnje otprilike 322 milijuna tona plastike u 2015. na globalnoj razini; budući da je sve veća proizvodnja, zajedno s promjenama u načinu na koji rabimo plastiku i demografskim pomacima, dovela do povećanja količine plastičnog otpada koji se baca u naše oceane; budući da će se, prema Programu UN-a za zaštitu okoliša (UNEP), gotovo 33 milijarde tona plastike nagomilati do 2050. ako se taj trend nastavi; |
I. |
budući da 80 % morskog otpada potječe s kopna te se stoga problem morskog otpada ne može s vremenom učinkovito riješiti a da se prije toga ne razmotre pitanja u pogledu učinkovite politike i djelovanja radi smanjenja i kontrole otpadaka na kopnu; |
J. |
budući da su najčešći oblici otpadaka filtri cigareta, plastične vrećice, ribolovna oprema poput mreža i sve vrste ambalaže; budući da je od 60 % do 90 % morskog otpada proizvedeno korištenjem jednog plastičnog polimera ili više njih, kao što su polietilen (PE), polietilen tereftalat (EPT), polipropilen (PP) i polivinil klorid (PVC), koji imaju veoma dugo vrijeme razgradnje; budući da će stoga biti potrebna desetljeća ili čak stoljeća da nestane većina plastike koja se danas proizvodi; |
K. |
budući da plastični otpad prouzročuje smrt i bolest morskih divljih vrsta gušenjem, sputavanjem i trovanjem; budući da plastični materijali koje valovi i sunčeva svjetlost razlažu na mikročestice s promjerom manjim od 5 mm završavaju u želucima morskih oblika života kao što su dagnje, crvi i zooplanktoni, pri čemu nanoplastika veličine jedva pola milimetara prodire kroz stanične membrane i jezgre malih morskih životinja; budući da plastični otpad koji je nevidljiv golom oku ulazi u prehrambeni lanac na samom njegovu izvoru; |
L. |
budući da, prema UNEP-u, procijenjeni trošak morskog plastičnog otpada za prirodni kapital iznosi otprilike 8 milijardi USD godišnje (19), a ribolov, pomorski promet, turizam i industrija slobodnog vremena samo su neki od brojnih sektora pogođenih morskim onečišćenjem; |
M. |
budući da prihvaćanje plastičnih proizvoda koji su označeni kao „biorazgradivi” neće dovesti do znatnog smanjenja ni količine plastike koja ulazi u oceane ni rizika od fizičkih i kemijskih učinaka na morski okoliš sve dok se ne donese međunarodno usuglašena definicija biorazgradivosti (u morskom okruženju); |
N. |
budući da se onečišćenjem hranjivim tvarima (eutrofikacija) koje dolazi iz raznovrsnih izvora, uključujući istjecanje koje je posljedica poljoprivrednih djelatnosti te ispuštanje kanalizacije i otpadnih voda, morski okoliš preplavljuje visokim koncentracijama dušika, fosfora i ostalih hranjivih tvari, što može prouzročiti velika cvjetanja algi, za čiju se razgradnju nakon ugibanja iskorištava kisik, pri čemu dolazi do stvaranja hipoksičnih „mrtvih zona” ili zona osiromašenih kisikom u kojima ribe i ostali morski organizmi ne mogu uspijevati; budući da se procjenjuje da na svijetu trenutačno postoji 500 mrtvih zona, a brojna druga područja trpe štetne učinke velikog onečišćenja hranjivim tvarima; |
O. |
budući da industrijska buka pomorskog prometa, seizmičkog istraživanja i mornaričkog sonara koji se upotrebljava za rutinske vježbe osposobljavanja, koja može dovesti do oštećenja sluha, prikrivanja komunikacije i navigacijskih signala te fizioloških i reproduktivnih problema, ugrožava morske organizme zbog njihova ekstremnog oslanjanja na podvodne zvukove za osnovne životne funkcije, kao što su traženje hrane i mužjaka ili ženke, i nepostojanja bilo kakvog mehanizma kako bi ih se zaštitilo od toga; |
P. |
budući da gubitak morske bioraznolikosti slabi oceanski ekosustav i njegovu sposobnost odupiranja poremećajima, prilagodbe na klimatske promjene i ispunjavanja uloge globalnog ekološkog regulatora i regulatora klime; budući da klimatske promjene izazvane ljudskim djelovanjem imaju izravan utjecaj na morske vrste izmjenom njihove brojnosti, raznolikosti i distribucije te utjecajem na njihovo hranjenje, razvoj i razmnožavanje, kao i na odnose među vrstama; |
Q. |
budući da oceani nadilaze granice i da je zbog aktivnosti i pritisaka koje one izazivaju potrebna je suradnja između vlada u svim morskim regijama kako bi se zajamčila održivost zajedničkih resursa; budući da je zbog brojnosti i složenosti mjera za upravljanje oceanima stoga potreban širok raspon interdisciplinarne stručnosti te regionalna i međunarodna suradnja; |
R. |
budući da se isključivi gospodarski pojasevi (IGP) država članica Europske unije protežu na 25,6 milijuna km2 te se gotovo u cijelosti nalaze u najudaljenijim regijama i prekomorskim državama i područjima te čine Europsku uniju najvećim pomorskim područjem na svijetu; budući da stoga Europska unija treba imati vodeću ulogu u uspostavi učinkovitog i ambicioznog međunarodnog upravljanja oceanima; |
S. |
budući da se znanstvenim istraživanjima pokazalo da izravni učinci izljeva nafte na morske organizme te biološke sustave i procese mogu obuhvaćati poremećaje u ponašanju i smrt morskih vrsta, cvjetanje mikroorganizama, hipoksiju (smanjenje koncentracija kisika u vodi), toksične učinke kemikalija koje se upotrebljavaju za raspršivanje nafte i odumiranje dubokomorskih koralja; |
T. |
budući da pomorski promet utječe na globalnu klimu i kvalitetu zraka emisijama CO2 i ostalim emisijama, uključujući dušikove okside, sumporne okside, metan, čestice i crni ugljik; |
U. |
budući da traženje, bušenje i prijevoz nafte i plina koji se nalaze u rezervama ispod morskoga dna u mnogim dijelovima svijeta mogu ozbiljno naštetiti osjetljivim morskim područjima i uznemiriti morske vrste; budući da je u mnogim slučajevima dopušteno istraživanje i bušenje nafte i plina u zaštićenim morskim područjima ili nedaleko od njih; |
V. |
budući da članak 191. UFEU-a obvezuje Uniju na visoku razinu zaštite u njezinoj okolišnoj politici, uključujući primjenom načela predostrožnosti i načela „onečišćivač plaća”; |
W. |
budući da su rizici od upotrebe teškog loživog ulja (HFO) u arktičkom pomorskom prometu višestruki: u slučaju izljeva to vrlo gusto gorivo emulgira i tone te može biti preneseno na iznimno velike udaljenosti ako ostane zarobljeno u ledu; izljevi teškog loživog ulja predstavljaju golem rizik za sigurnost opskrbe hranom arktičkih autohtonih zajednica čija prehrana ovisi o ribolovu i lovu; izgaranje teškog loživog ulja stvara sumporove okside i teške metale te velike količine crnog ugljika koji, nakon taloženja u arktičkom ledu, potiču apsorpciju vrućine u ledenoj masi i time ubrzavaju topljenje leda i klimatske promjene; budući da je Međunarodna pomorska organizacija (IMO) zabranila prijevoz i upotrebu teških loživih ulja u morima oko Antarktike; |
X. |
budući da su emisije dušikova oksida, osobito u lučkim gradovima i obalnim područjima, uvelike izazvane pomorskim prometom te su važan problem za javno zdravlje i zaštitu okoliša u Europi; budući da su ukupne emisije dušikovih oksida iz pomorskog sektora u EU-u i dalje uglavnom neregulirane te se procjenjuje da će već 2020. premašiti kopnene emisije dušikova oksida ako ne dođe do njihova smanjenja (20); |
Y. |
budući da brodovi obično upotrebljavaju svoje pomoćne motore za proizvodnju električne energije za komunikaciju, osvjetljavanje, prozračivanje i ostalu brodsku opremu kad su usidreni u lukama; budući da je to izgaranje goriva povezano s emisijama niza onečišćivača kao što su sumporni dioksid (SO2), dušikovi oksidi (NOx), crni ugljik i čestice; |
Z. |
budući da opskrba električnom energijom s kopna podrazumijeva spajanje brodova na električnu mrežu luke dok su na vezu; budući da mješavina energetskih izvora koja se na velikoj većini lokacija upotrebljava za opskrbljivanje električnom energijom s kopna prouzročuje manje emisija nego izgaranje goriva na brodovima (21); budući da se trenutačnim zakonodavstvom kao što je Direktiva (EU) 2016/802 o sumporu jasno prepoznaje upotreba opskrbe električnom energijom s kopna kao alternativa zahtjevu upotrebe goriva s niskim udjelom sumpora, dok se Direktivom 2014/94/EU o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva zahtijeva od država članica da osiguraju prioritetnu instalaciju opreme za opskrbu električnom energijom s kopna u lukama osnovne mreže TEN-T i u ostalim lukama do 31. prosinca 2025.; |
AA. |
budući da je prema znanstvenim dokazima iznesenima u petom izvješću o ocjeni (AR5) Međunarodnog panela o klimatskim promjenama (IPCC) zagrijavanje klimatskog sustava nedvojbeno, da su klimatske promjene stvarne, a glavni uzrok zatopljenja koje se primjećuje od sredine 20. stoljeća ljudske su aktivnosti, čije su raširene i konkretne posljedice na klimatske promjene već očite u prirodnim i ljudskim sustavima na svim kontinentima i u svim oceanima; |
AB. |
budući da je 90 % globalne energije vjetra sadržano u turbulenciji nad svjetskim oceanima te da vjetar, valovi i morske struje zajedno sadržavaju energiju koja je 300 puta veća od trenutačne ljudske potrošnje; budući da bi, prema izvješću Europskog udruženja za energiju oceana (EU-OEA), instalirana energija oceana mogla dosegnuti 3,6 GW do 2030. i narasti na gotovo 188 GW do sredine stoljeća, dok bi u 2050. svjetski vodeća industrija energije oceana u Europi mogla spriječiti ispuštanje 136,3 milijuna tona CO2 u atmosferu godišnje te stvoriti 470 000 novih zelenih radnih mjesta; |
AC. |
budući da je IPCC 2015. potvrdio da za ograničavanje klimatskog zagrijavanja na 2 oC, od sad pa sve do kraja stoljeća, trećina izvora nafte, polovica izvora plina i više od 80 % izvora ugljena treba ostati neiskorišteno; |
AD. |
budući da se Pariškim sporazumom nastoji „što prije postići najvišu razinu globalnih emisija stakleničkih plinova” radi ograničavanja povećanja globalne prosječne temperature na razinu koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju te se ulažu napori u ograničavanje povišenja temperature na 1,5 oC, dok je Svjetska meteorološka organizacija nedavno izvijestila da je 2016. globalno zatopljenje poraslo na velikih 1,1 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju; |
AE. |
budući da bi neispunjavanje cilja iz Pariškog sporazuma o porastu prosječne temperature na razinu koja je znatno niža od 2 oC imalo goleme ekološke posljedice i izazvalo velik ekonomski trošak, uključujući, među ostalim, dostizanje prijelomne točke nakon koje bi razina temperature počela ograničavati prirodnu sposobnost oceana da upijaju ugljik; |
AF. |
budući da treba istaknuti da energija vjetra na moru i energija oceana imaju potencijal u smislu čiste energije (energija valova, energija plime i oseke, termalna energija mora), pod uvjetom da se poštuju okoliš i postojeći ekosustavi; budući da se tom čistom energijom EU-u pruža mogućnost za pokretanje gospodarskog rasta i stvaranje kvalificiranih radnih mjesta, ali i za poboljšanje sigurnosti svoje opskrbe energijom i poticanje konkurentnosti zahvaljujući tehnološkim inovacijama; |
AG. |
budući da će poboljšanje upravljanja oceanima pridonijeti stvaranju jednakih uvjeta poslovanja na globalnoj razini, uključujući za europski sektor energije oceana; |
AH. |
budući da se morskim onečišćenjem, bez obzira na to je li riječ o izravnom ili neizravnom uvođenju otpada, tvari ili energije, uključujući podvodne izvore zvuka koji dolazi od ljudi, izazivaju ili se mogu izazvati štetni učinci na žive resurse i morske ekosustave, uz posljedice koje obuhvaćaju gubitak biološke raznolikosti, rizike za zdravlje ljudi, prepreke pomorskim aktivnostima i promjenu kvalitete voda; |
AI. |
budući da EU mora preuzeti vodeću ulogu u raspravama i pregovorima u međunarodnim forumima kako bi se zajamčilo da svi dionici preuzmu odgovornost u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova ili onečišćujućih tvari i suoče se s rastućim problemima u vezi s održivim upravljanjem resursima; |
AJ. |
budući da bi iskorištavanje energije iz obnovljivih morskih izvora moglo pridonijeti cilju energetske autonomije na malim otocima u EU-u; |
AK. |
budući da je transparentnost u međunarodnim organizacijama ključna značajka za osiguranje demokratske odgovornosti i uključivosti; |
AL. |
budući da mora i oceani imaju potencijal da postanu važni izvori čiste energije; budući da se tom obnovljivom energijom mora pruža mogućnost EU-u za pokretanje gospodarskog rasta i stvaranje kvalificiranih radnih mjesta, ali i za poboljšanje sigurnosti svoje opskrbe energijom i poticanje konkurentnosti zahvaljujući tehnološkim inovacijama; budući da iskorištavanje tog lokalnog resursa ima dimenziju koja je posebno važna za otočne države i regije, a osobito za najudaljenije regije gdje energija oceana može pridonijeti energetskoj samodostatnosti i zamijeniti energiju koja se uz visok trošak proizvodi u dizelskim elektranama; |
Bolji okvir za međunarodno upravljanje oceanima
1. |
podsjeća da oceani i mora imaju ključnu ulogu u održavanju života na Zemlji, održivom razvoju, zapošljavanju i inovacijama, kao i pružanju rekreativnih upotreba i sadržaja; dijeli sve veću zabrinutost u pogledu potrebe za učinkovitijim i integriranijim upravljanjem oceanima i njihovom zaštitom; |
2. |
pozdravlja zajedničku komunikaciju o međunarodnom upravljanju oceanima i predložene mjere, kojima se naglašava predanost Europske unije postizanju zaštite i održivog korištenja oceana, mora i morskih resursa, kako je utvrđeno u cilju održivog razvoja br. 14 iz Programa UN-a za održivi razvoj do 2030.; prepoznaje transverzalnu prirodu teme i potrebu za koordiniranim i integriranim pristupom kako bi se osiguralo bolje upravljanje oceanima; poziva Europsku uniju da kao globalni dionik preuzme vodeću ulogu u jačanju međunarodnog upravljanja oceanima i da ukloni nedostatke zahvaljujući svojoj stručnosti stečenoj u razvoju održivog pristupa upravljanju oceanima; |
3. |
podsjeća na integriranu i nedjeljivu narav svih ciljeva održivog razvoja, kao i na njihovu povezanost i sinergije među njima, te ponovno ističe kritičnu važnost svih mjera EU-a koje su vođene programom razvoja do 2030., uključujući načela koja su u njemu potvrđena; |
4. |
poziva Komisiju da utvrdi jasne rokove, da po potrebi iznese zakonodavne prijedloge i da surađuje s državama članicama radi poboljšanja suradnje u područjima kao što su istraživanje oceana, izgradnja kapaciteta i prijenos tehnologija, te da uvede mehanizme za potporu koordinaciji, kao i stalno praćenje i ocjenjivanje na razini EU-a, kako bi se uspješno provele mjere navedene u zajedničkoj komunikaciji; naglašava odredbe Ugovora o načelu predostrožnosti i načelu „onečišćivač plaća” te ističe važnost pristupa temeljenog na ekosustavu u okviru svih mjera EU-a o upravljanju oceanima; |
5. |
ponovno ističe snažnu pomorsku dimenziju ciljeva održivog razvoja, posebice, ali ne isključivo, u pogledu cilja br. 14 (čuvanje i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa); |
6. |
pozdravlja i u cijelosti podržava dokument „Naš ocean, naša budućnost: poziv na djelovanje”, usvojen na konferenciji UN-a o oceanima u lipnju 2017., kojim se pruža potpora provedbi cilja održivog razvoja br. 14 o čuvanju i održivom iskorištavanju oceana, mora i morskih resursa za održiv razvoj; s velikim zadovoljstvom prima na znanje 1 328 dobrovoljnih obveza vlada, ostalih međuvladinih organizacija i organizacija civilnog društva, privatnog sektora, akademskih i istraživačkih institucija te znanstvene zajednice usmjerenih k očuvanju oceana i povećanoj razini osviještenosti o važnosti oceana za opstanak ljudi; |
7. |
podsjeća da Europska unija ima sveobuhvatan skup zakonodavnih alata i alata za upravljanje koji su usmjereni na različite elemente upravljanja oceanima, no da se regionalna mora EU-a, međutim, i dalje nalaze u kritičnom stanju zbog prekomjernog iskorištavanja resursa, organskih i neorganskih onečišćivača koji utječu na zdravlje i produktivnost oceana, gubitka bioraznolikosti, degradacije staništa, invazivnih vrsta, nestajanja obalnih zajednica i sukoba između morskih sektora; |
8. |
poziva Europsku komisiju da nastavi s djelovanjem u pogledu zajedničke komunikacije o međunarodnom upravljanju oceanima objavljivanjem napretka u vezi s ispitanim aktivnostima i preciznog kalendara nadolazećih aktivnosti, uspostavljanjem poveznice između tih aktivnosti i postojećih europskih inicijativa, kao i postojećih međunarodnih instrumenata; |
9. |
potiče Komisiju da Vijeću prema potrebi predloži inicijative o razvoju oceanskih partnerstava s ključnim međunarodnim partnerima radi poticanja cilja poboljšanog globalnog upravljanja i usklađenosti politika te nadograđivanja postojećih okvira bilateralne suradnje kao što su dijalozi na visokoj razini o ribarstvu i pomorstvu; |
10. |
svjestan je da Konvencija UN-a o pravu mora (UNCLOS) ima ključnu ulogu u pružanju temeljnog pravnog okvira za koordiniranje napora i postizanje dosljednosti u rješavanju globalnih problema povezanih s oceanima; potiče obalne države članice da poštuju svoju obvezu zaštite i očuvanja morskog okoliša i njegovih živućih resursa te obvezu sprečavanja i kontrole morskog onečišćenja koje imaju prema Konvenciji o pravu mora; napominje da su države članice odgovorne za štetu nastalu zbog kršenja njihovih međunarodnih obveza u pogledu borbe protiv takva onečišćenja; |
11. |
traži od država da poboljšaju svoje pravne sustave radi očuvanja oceana; traži da se na međunarodnoj razini prizna pojam ekološke štete od morskog onečišćenja kako bi se omogućila naknada štete kad se utvrdi da je počinjen prekršaj; poziva na uvođenje načela lanca odgovornosti kako bi moglo utvrditi tko je odgovoran za prouzročenu ekološku štetu u cijelom zapovjednom lancu; |
12. |
ističe da EU treba nastojati zajamčiti da odredbe povezane s ribarstvom imaju važnu ulogu u budućem pravno obvezujućem instrumentu u okviru UNCLOS-a u pogledu očuvanja i održivog korištenja morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti; |
13. |
potiče sve države da postanu stranke relevantnih ribarstvenih instrumenata, posebno Sporazuma FAO-a o sukladnosti, Sporazuma UN-a o pograničnim ribljim stokovima i vrlo migratornim ribljim stokovima te Sporazuma o mjerama države luke za sprječavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kao i da u potpunosti provedu odredbe tih instrumenata i ostale međunarodne planove djelovanja; |
14. |
sa zadovoljstvom pozdravlja napredak koji je EU ostvario u pogledu vanjske dimenzije ZRP-a; ističe da je ta dimenzija, koja obuhvaća i međunarodne sporazume i sporazume o partnerstvu, važan instrument za promicanje okolišnih i socijalnih standarda EU-a te odredbi EU-a za suzbijanje ribolova NNN na međunarodnoj razini; |
15. |
napominje da je u okviru Inicijative za transparentnost u sektoru ribarstva (FITI) nedavno donesen njezin globalni standard; potiče države da se prijave kao kandidati za FITI; poziva EU i njegove države članice da podrže tu inicijativu; |
16. |
smatra da je iznimno važno zajamčiti jednake uvjete za ribolovnu flotu EU-a, posebno s obzirom na visoke ekološke standarde i standarde o održivosti EU-a koje ta plovila moraju poštovati; |
17. |
ustraje u tome da EU na međunarodnim forumima i u okviru bilateralne suradnje treba promicati iste ekološke standarde za ribarstvo koji vrijede za plovila EU-a, kako se europska flota ne bi našla u nepovoljnom položaju u pogledu okolišne održivosti; |
18. |
podsjeća na rezoluciju UN-a 2749 (XXV) od 17. prosinca 1970., u kojoj se navodi da su „zona dna mora i oceana i njezina podzemlja izvan granica nacionalne nadležnosti, kao i da su njezina bogatstva zajednička baština čovječanstva”, i članak 136. Konvencije iz Montego Baya, kojim se propisuje da su „dno mora i oceana u područjima izvan međunarodne nadležnosti, kao i njihova bogatstva, zajednička baština čovječanstva”; |
19. |
poziva Komisiju da potakne države članice da prestanu subvencionirati dozvole za istraživanje i rudarenje u područjima izvan nacionalne nadležnosti i izdavati dozvole za rudarenje na svojim kontinentalnim platoima; |
20. |
nadalje napominje da u pogledu međunarodnog prava o onečišćenju zraka državama članicama prema Konvenciji o pravu mora nije dopušten pregled brodova, čak i kada imaju čvrste dokaze o kršenju propisa; stoga poziva stranke UN-a da poboljšaju pravni okvir Konvencije UN-a o pravu mora kako bi se riješili svi postojeći propusti u upravljanju te uspostavili snažni mehanizmi za primjenu međunarodnog prava okoliša; |
21. |
poziva na uspostavu okvira za međunarodnu regulaciju koji se odnosi na borbu protiv nuklearnog otpada i onečišćenja u oceanima i na morskom dnu radi provedbe konkretnih mjera za ograničavanje njihova učinka na okoliš i zdravlje te čišćenje morskog dna; |
22. |
naglašava da je prioritet za rješavanje postojećih nedostataka u upravljanju jamčenje transparentnosti, uključujući javnu dostupnost informacija, sudjelovanja dionika, javnog sudjelovanja u donošenju odluka i pristupa pravosuđu u vezi s pitanjima u pogledu okoliša kako se to zahtijeva Aarhuškom konvencijom te legitimnosti organizacija UN-a, uključujući javnu odgovornost predstavnika država u međunarodnim tijelima, kao što su Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodno tijelo za morsko dno; poziva države članice i Komisiju da surađuju u okviru Međunarodnog tijela za morsko dno radi jamčenja transparentnosti njegovih metoda rada i učinkovitog kapaciteta za procjenu okolišnih utjecaja, jamčenja učinkovite zaštite morskog okoliša od štetnih učinaka te kako bi se zaštitio i očuvao morski okoliš kako se to zahtijeva dijelovima XI. i XII. Konvencije UN-a o pravu mora; |
23. |
poziva države članice da preuzmu proaktivnu i progresivnu ulogu u međunarodnim tijelima radi iznošenja reformi u pogledu transparentnosti i povećanja ukupne ekološke ambicioznosti poduzetih mjera; |
24. |
ističe da će bolji okvir za upravljanje oceanima dovesti do jačanja regionalnih i globalnih napora jer će se promicati multilateralni instrumenti o kojima je već postignut dogovor te strategije i njihova bolja provedba; potiče Komisiju da promiče jaču međunarodnu pomorsku suradnju, posebice u pomorskoj znanosti i tehnologiji, u skladu s preporukama OECD-a; |
25. |
naglašava potrebu za pojačanom suradnjom, usklađenosti politika i koordinacijom svih vlada i institucija na svim razinama, uključujući koordinaciju međunarodnih organizacija, regionalnih i podregionalnih organizacija i institucija, sustava i programa; u tom pogledu navodi važnu ulogu učinkovitih i transparentnih partnerstava s više dionika i aktivne suradnje vlada s globalnim, regionalnim i podregionalnim tijelima, znanstvenom zajednicom, privatnim sektorom, zajednicom donatora, nevladinim organizacijama, društvenim skupinama, akademskim institucijama i ostalim relevantnim dionicima; |
26. |
poziva na jačanje regionalnih okvira u pogledu upravljanja morskim okolišem, osobito s obzirom na cilj održivog razvoja br. 14; poziva Europsku uniju i međunarodne organizacije da, osobito pružanjem službene razvojne pomoći, pojačaju potporu regionalnim organizacijama i postizanju cilja održivog razvoja br. 14 u trećim zemljama; |
27. |
ističe važnost uključivanja obalnih lokalnih tijela i najudaljenijih regija u postupak približavanja međunarodnog upravljanja oceanima građanima EU-a; |
28. |
ističe potrebu za razvojem sveobuhvatnih strategija za podizanje razine osviještenosti o važnosti oceana za prirodu i kulturu; |
29. |
ističe da je potreban jasan i konkretan plan uključenosti Europske unije na području Arktika, u kojem bi početna točka trebali biti ciljevi očuvanja osjetljivih arktičkih ekosustava i jačanja njihova kapaciteta za otpornost na učinke klimatskih promjena; |
30. |
ističe da se međunarodni sustavi očuvanja i upravljanja ne odnose na središnji Arktički ocean; naglašava potrebu za usklađenim pristupom Europske unije i država članica kad je riječ o suzbijanju nereguliranog ribolova u Arktičkom oceanu; |
31. |
ponovo poziva Komisiju i države članice, kao što je to učinio u svojoj Rezoluciji od 16. ožujka 2017. o integriranoj politici Europske unije za Arktik, da poduzmu sve potrebne mjere kako bi imale aktivnu ulogu u omogućavanju međunarodno dogovorene zabrane brodske upotrebe i prijevoza teških loživih ulja u spremnicima goriva na plovilima koja plove arktičkim morima na temelju odredbi Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja s brodova (Konvencija MARPOL), koja se trenutačno primjenjuje za reguliranje voda oko Antarktike; poziva Komisiju da svojim stajalištem o međunarodnom upravljanju oceanima obuhvati okolišne, društvene, zdravstvene i klimatske rizike od upotrebe teških loživih ulja; poziva Komisiju da u nedostatku prikladnih međunarodnih mjera iznese prijedloge za pravila o plovilima koja pristaju u lukama EU-a prije putovanja kroz arktičke vode u cilju zabrane upotrebe i prijevoza teških loživih ulja; |
32. |
poziva Komisiju i države članice EU-a da aktivno rade na brzom dovršenju dugotrajnog plana rada Međunarodne pomorske organizacije o smanjenju emisija crnog ugljika iz brodova koji plove Arktikom radi usporavanja brzog rasta temperature i sve bržeg topljenja polarnog leda u toj regiji; |
33. |
poziva Komisiju da promiče jednake uvjete na tržištu rada u pomorskom sektoru te da zajamči pravedan odnos, učinkovito primjenjujući mjerodavne međunarodne konvencije, kao što je Konvencija o radu u ribolovu i Konvencija o pomorskom radu Međunarodne organizacije rada (ILO), i uspostavljajući usklađen socijalni okvir za pomorske aktivnosti u vodama Zajednice; |
34. |
traži donošenje novog međunarodnog sporazuma o uvjetima rada u sektoru ribarstva; podsjeća na to da je potrebno okončati sve oblike ropstva koji još postoje na plovilima i naglašava utjecaj koji loši uvjeti rada mogu imati na pojedince, gospodarske subjekte i morski okoliš; |
35. |
poziva Komisiju da razvije oceanska partnerstva s ključnim dionicima u obliku mehanizama multikulturalne suradnje ili bilateralnih dijaloga radi jamčenja bolje koordinacije i suradnje za uspješnu provedbu ciljeva održivog razvoja relevantnih za oceane, promicanje održivog plavog rasta, kao i zaštitu, očuvanje i obnovu morskih ekosustava i bioraznolikosti, uz istodobno smanjenje pritiska na oceane i mora te stvaranje uvjeta za održivo plavo gospodarstvo; |
36. |
potiče Komisiju da ojača pomorsku suradnju i izgradnju kapaciteta u kontekstu svojeg okvira vanjske politike u pogledu područja kao što su razvojna suradnja i trgovinski sporazumi, osobito sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu, radi izgradnje kapaciteta za borbu protiv učinaka klimatskih promjena i morskog otpada te promicanja boljeg upravljanja oceanima i održivog plavog rasta; |
37. |
poziva EU da slijedi načelo da se u okviru raspodjele ribolovnih resursa u obzir uzmu ekološki i socijalni učinak i potrebe u pogledu sigurnosti opskrbe hranom zemalja u razvoju, kao i težnje tih zemalja da razviju vlastito ribarstvo, istovremeno jamčeći održivu razinu ribolova koja ne dovodi do prekomjernog kapaciteta ribolova, u skladu s ciljem održivog razvoja broj 14; |
38. |
poziva EU da u skladu sa ZRP-om svede na najmanju moguću mjeru učinke akvakulture na okoliš tako da osigura održive izvore hrane za životinje i promiče istraživanja usmjerena na smanjenje pritiska na divlje riblje stokove koji se koriste za proizvodnju hrane za životinje; |
39. |
napominje da je EU najveći svjetski uvoznik ribljih proizvoda i da se određeni dio ulova uvozi iz područja u kojima je ribarstvo mnogo manje održivo nego u vodama EU-a; potiče EU da iskoristi svoj položaj u tom pogledu radi promicanja veće održivosti u svim morskim bazenima; |
40. |
potiče Komisiju da pozove države članice da prestanu sponzorirati licencije za istraživanje i iskorištavanje dubokomorskog rudarstva u područjima izvan nacionalne nadležnosti i da prestanu izdavati dozvole za dubokomorsko rudarstvo u epikontinentalnom pojasu država članica; |
41. |
poziva Komisiju da podupre jačanje međunarodnih inicijativa za borbu protiv trgovine ljudima pomorskim putem; |
42. |
poziva Komisiju i države članice da pruže potporu međunarodnom moratoriju na licencije za komercijalno iskorištavanje dubokomorskog rudarstva sve dok se u dovoljnoj mjeri ne prouče i istraže učinci dubokomorskog rudarstva na morski okoliš, bioraznolikost i ljudske aktivnosti na moru te svi mogući rizici postanu jasni; |
43. |
naglašava važnost europske strategije sigurnosne zaštite u pomorstvu i poziva Komisiju da uključi pomorsku sigurnost u vanjsku politiku s obzirom na to da se velik dio trgovine odvija morskim putem, da su više od 70 % vanjskih granica morske granice i da je potrebno zajamčiti sigurnost putnika koji prolaze kroz luke u Uniji; |
44. |
ističe da je važno i dalje jačati suradnju između Europske agencije za pomorsku sigurnost (EMSA), Frontexa i Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA) u okviru njihova mandata radi pružanja potpore nacionalnim tijelima država članica koja imaju funkcije obalne straže te promicati pomorsku sigurnost, boriti se protiv prekograničnog kriminala i zaštititi okoliš sprečavanjem i smanjenjem onečišćenja s obalnih objekata za crpljenje nafte i plina; smatra da bi te agencije trebale po potrebi dobiti više sredstava od EU-a kako bi mogle izvršavati te nove zadaće; ističe važnost daljnjeg razvijanja digitalnih rješenja, kao što je olakšavanje aktivnosti pomorske industrije usklađivanjem postupaka prijave te većeg ulaganja u zajedničku infrastrukturu za razmjenu podataka diljem EU-a u korist tijela država članica koja obavljaju funkcije obalne straže i važnost daljnjeg razvijanja napredne pomorske tehnologije, poput integriranih pomorskih usluga EMSA-e, da bi se poboljšali sustavi nadzora i praćenja pomorskih aktivnosti i drugi programi kao što je zajedničko okruženje za razmjenu informacija (CISE) za pomorski nadzor; |
45. |
naglašava da je za stvaranje održivog pomorskog gospodarstva i smanjenje pritisaka na morski okoliš potrebno djelovanje u pogledu klimatskih promjena, onečišćenja mora i oceana koje dolazi s kopna, onečišćenja mora i eutrofikacije, zaštite, očuvanja i obnove morskih ekosustava i bioraznolikosti te održivog korištenja morskih resursa; |
46. |
izražava zabrinutost zbog činjenice da, iako je u okviru nedavne studije Parlamenta utvrđeno da bi plavo gospodarstvo moglo imati pozitivan socioekonomski učinak (u smislu zapošljavanja, prihoda i bruto dodane vrijednosti), njegov utjecaj na okoliš općenito je negativan u pogledu promjena obalne dinamike, morskog onečišćenja, eutrofikacije, morfologije morskog dna i promjena staništa/ekosustava/biološke raznolikosti; zabrinut je da bi kumulativni teret utjecaja na okoliš mogao naštetiti ribarstvu; |
47. |
poziva na to da se plavo gospodarstvo usmjeri na ponovnu izgradnju otpornosti obalnih zajednica u cilju obnavljanja proizvodnog potencijala ribarstva, čime bi se podržala sigurnost opskrbe hranom, smanjenje siromaštva i održivo upravljanje živim vodenim resursima; podsjeća da je prije provedbe ikakvih aktivnosti u sektorima plavog gospodarstva potrebno zajamčiti procjenu učinka i cjelokupni proces informiranja i sudjelovanja za sve dionike; ustraje u tome da se plavim gospodarstvom treba doprinijeti postizanju cilja održivog razvoja br. 14, tj. očuvanju i održivom korištenju oceana i morskih resursa; |
48. |
smatra da se ulaganje u plavo gospodarstvo ne bi trebalo oslanjati na neobnovljive resurse, nego se treba usmjeriti na „ekoinovacije”, nepremašivanje stopa prirodnog oporavka, zaštitu prirode te ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih; |
49. |
potiče države članice da ulože daljnje napore u pravovremenu provedbu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji kako bi se postiglo dobro stanje okoliša u morskim vodama do 2020., uz posebno nastojanje da se izbjegne šteta za obalni i morski okoliš od svih vrsta onečišćenja mora, uključujući onečišćenje hranjivim tvarima, morskog otpada te da se ukinu štetne subvencije kojima se potiče neodrživi ribolov i pojača globalna borba protiv morskog otpada i plastike; |
50. |
smatra da je sprečavanje, oporaba i recikliranje morskog plastičnog otpada velik međunarodni izazov i poziva Komisiju da uspostavi mjere kao što su jačanje potpora za istraživanja i uvrštavanje ovog pitanja u spektar održivog „plavog gospodarstva” kako bi EU postao pokretač inovativnih rješenja i kako bi preuzeo vodeću ulogu na globalnoj razini; |
51. |
poziva države članice da brzo provedu Okvirnu direktivu za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjima kako bi se omogućio potpun i usklađen razvoj različitih pomorskih aktivnosti; |
52. |
potiče Komisiju da snažno integrira pitanja povezana s upravljanjem oceanima u svoje politike pružanja pomoći i razvojne politike; |
53. |
podsjeća na to da je sektor ribarstva iznimno važan kao jedna od glavnih tradicionalnih ljudskih djelatnosti koje se obavljaju u morskom okruženju, što znači da je neophodan dio integrirane pomorske politike; ističe da je ribarstvo sektor koji je najviše pogođen brojnim drugim načinima iskorištavanja mora, kao i raznim aktivnostima koje se ondje odvijaju, poput pomorskog prijevoza i turizma, urbanog i priobalnog razvoja, iskorištavanja sirovina i izvora energije i rudarenja na morskom dnu, te ekološkim pojavama kao što su onečišćenje mora (plastika, odbačene ribarske mreže, izljevi nafte, onečišćenje bukom, izljevi balastnih voda, nekontrolirano traženje i crpljenje nafte i plina itd.) i klimatske promjene (podizanje razine mora i temperature morske površine, poplave obala, sve veća kiselost oceana itd.); |
54. |
naglašava važnost žena u industriji morskih prehrambenih proizvoda s obzirom na to da one, prema podacima FAO-a, čine polovicu ukupnog radno sposobnog stanovništva u toj industriji; poziva EU da poticanjem pravednih cijena proizvoda ribarstva i promicanjem omogućavanja boljeg pristupa javnoj potpori i financijskim sredstvima ženama koje su aktivne u ribarstvu promiče i štiti žene u ribolovnim djelatnostima i industrijama povezanima s ribarstvom, uključujući tijekom pregovora s trećim zemljama o korištenju sektorske potpore u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, u postupku razvoja instrumenata pomoći i na različitim međunarodnim forumima; |
55. |
očekuje predstojeću strategiju Komisije o plastici i bilo koje druge mjere, uključujući nedavno objavljeni akcijski plan, usmjerene na borbu protiv morskog otpada; poziva na to da strategija o plastici u kružnom gospodarstvu bude vrlo ambiciozna kako bi se na primjeren način riješio problem morskog otpada na izvoru te potiče Komisiju da predstavi konkretne zakonodavne i obvezujuće mjere u tom području, osobito u pogledu ekološkog dizajna plastike i mikroplastike, te mjeru za smanjenje količine iskorištenih proizvoda koji se odlažu na kopnu, osobito u blizini rijeka, ostalih plovnih putova i obale; izražava svoju duboku zabrinutost zbog razmjera tog problema; poziva Komisiju i države članice da se pridruže i podupru međunarodnu koaliciju za smanjenje onečišćenja plastičnim vrećicama osnovanu na konferenciji COP 22 u Marakešu u studenome 2016.; |
56. |
ponavlja potrebu za dobro promišljenom politikom proizvoda kojom se povećava očekivano trajanje proizvoda, njegova trajnost, mogućnost ponovne upotrebe i recikliranja kako je istaknuto u Rezoluciji Parlamenta od 9. srpnja 2015. o učinkovitoj upotrebi resursa: prijelaz na cirkularnu ekonomiju (22) i dodatno naglašava da ju je potrebno hitno primijeniti na jednokratne plastične proizvode i pakiranja u predstojećoj strategiji o plastici s obzirom na štetu koju ti proizvodi kao morski otpad nanose okolišu; |
57. |
potiče Komisiju da pruži potporu pri razvoju regionalnih rješenja te da promiče nacionalne mjere za rješavanje problema morskog otpada u cilju njegova uklanjanja; također potiče Komisiju da doprinese uspostavi pilot-projekata radi prikupljanja morskog otpada s pomoću čišćenja plaža i kampanja kojima se ribare potiče na prikupljanje otpada te da ribarima u Europi pruži financijsku potporu za prikupljanje morskog otpada; |
58. |
zahtijeva od Komisije da predloži novo zakonodavstvo radi rješavanja problema onečišćenja mikroplastikom u svim njezinim oblicima, osobito zabranjivanjem sastojaka od mikroplastike u svim proizvodima za osobnu njegu i jamčenjem da sva poduzeća koja upotrebljavaju plastične proizvodne pelete provedu prikladne protokole za smanjenje istjecanja peleta; |
59. |
smatra da je onečišćenje plastičnim bocama za jednokratnu upotrebu velik uzrok onečišćenja mora i potiče Komisiju da razmotri uvođenje sustava kaucije za jednokratne spremnike za piće po uzoru na njemački model; |
60. |
poziva Europsku uniju i države članice da se pridruže međunarodnoj koaliciji za smanjenje onečišćenja plastičnim vrećicama i pruže joj potporu; |
61. |
pozdravlja namjeru Komisije da promiče međunarodno prihvaćen plan za suočavanje s posljedicama zagrijavanja oceana, rasta razine mora i zakiseljavanja; |
62. |
poziva države članice da promiču resursnu učinkovitost, recikliranje i podizanje razine osviještenosti o morskom otpadu s pomoću nacionalnih kampanja za podizanje razine osviještenosti, obrazovnih programa i suradnje između škola i sveučilišta u pogledu tih pitanja; |
63. |
podsjeća da se zalaže za ambiciozan paket kružnog gospodarstva s ciljevima za smanjenje morskog otpada u Europskoj uniji od 30 % do 2025. i 50 % do 2030. godine te većim ciljevima za recikliranje plastične ambalaže; |
64. |
poziva države članice da zadrže istu razinu ambicije kao EU kad je riječ o smanjenju morskog otpada; |
65. |
potiče Komisiju da pojača napore za suzbijanje morskog otpada u Europi i svijetu rješavanjem problema kopnenih i morskih izvora, i to rješavanjem problema nezakonitog bacanja otpada kao što je ribolovna oprema, i pružanjem financijske potpore za skupljanje morskog otpada; potiče Komisiju da smanji morski otpad iz pomorskog sektora, osobito promicanjem usklađenog sustava pokrivanja troškova za sve smeće u svim europskim lukama tijekom revizije Direktive 2000/59/EZ o lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada i ostataka tereta; poziva na veće financiranje istraživanja o distribuciji i utjecaju morskog otpada i učinkovitosti međunarodnih, regionalnih i podregionalnih strategija za borbu protiv morskog otpada i ostalih onečišćivača; |
66. |
ističe da se načelo predostrožnosti Unije treba primjenjivati u slučaju bilo kakva budućeg potencijalnog istraživanja dubokomorskog rudarstva; zabrinut je jer Komisija ustraje u tome da je dubokomorsko rudarstvo jedan od prioritetnih sektora Unije za plavi rast s obzirom na postojeće znanstvene dokaze o znatnim i neizmjenjivim okolišnim rizicima koji su s njime povezani; zabrinut je zbog toga što bi daljnje promicanje dubokomorskog rudarstva moglo negativno utjecati na mjere koje se zahtijevaju u okviru cilja održivog razvoja br. 12 (prijelaz na održivu potrošnju i proizvodnju); |
67. |
ističe da se načelo predostrožnosti mora primjenjivati na novi sektor dubokomorskog rudarstva i smatra da EU, s obzirom na znanstvena upozorenja o znatnoj i potencijalno nepovratnoj šteti po okoliš, ne bi trebao podupirati razvoj te industrije, nego bi umjesto toga trebao uložiti u održive alternative, posebno u prijelazu na održivu potrošnju i proizvodnju, na što se poziva u cilju održivog razvoja br. 12 u okviru Programa za održivi razvoj do 2030.; |
68. |
ističe da se ne bi trebalo dopustiti istraživanje ili bušenje nafte ili plina u zaštićenim morskih područjima ili blizu njih ili u ranjivim područjima visoke vrijednosti u smislu očuvanja; |
69. |
pozdravlja akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo i poziva Komisiju da predloži snažne mjere za sprečavanje otpuštanja mikročestica i makročestica u morski okoliš, koje obuhvaćaju smanjenje istjecanja otpada za 50 % do 2020., zakonodavne mjere za industriju kao što su zabrane plastike za jednokratnu upotrebu (kada su dostupne prirodne alternative) i možda međunarodni pravni instrument; |
70. |
poziva države članice te lokalne i regionalne vlasti da podrže inovativne tehnološke i financijske inicijative za rješavanje onečišćenja oceana i mora kako bi se promicali učinkoviti sustavi oporabe otpada, osobito plastičnog, koji nastaje u pomorskom prometu u lukama, da bi se podigla razina osviještenosti pomorskog sektora o posljedicama odlaganja plastičnog otpada u more te da bi se prevladale najveće prepreke za provedbu Konvencije MARPOL; |
71. |
naglašava da bi EU trebao predvoditi globalnu inicijativu za nadzor i znatno smanjenje morskog otpada u oceanima; napominje da su se države članice obvezale na ispunjenje ciljeva Direktive 2008/56/EZ (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji), kojom je propisano da svojstva i količine morskog otpada ne štete obalnom i morskom okolišu (deskriptor 10.); |
72. |
potiče borbu protiv svih izvora onečišćenja oceana i morskog dna, uključujući onečišćenje bukom, te provedbu konkretnih aktivnosti na međunarodnoj razini za čišćenje oceana i morskog dna; |
73. |
pozdravlja odlučnost Komisije u pogledu uspostave djelovanja na međunarodnoj razini za praćenje posljedica zagrijavanja oceana, rasta razina mora i zakiseljavanja voda; poziva na jačanje i razvoj međunarodnih znanstvenih programa namijenjenih za nadzor nad temperaturom, salinitetom i apsorpcijom topline oceana, kao i na uspostavu svjetske mreže za promatranje oceana kako bi se poboljšalo praćenje globalnih promjena u oceanima i omogućilo bolje predviđanje učinaka klimatskih promjena na funkcioniranje oceana, apsorpciju ugljika i upravljanje živim morskim resursima; |
74. |
ističe važnost uspostave pristupa plastičnim proizvodima koji se temelji na životnom ciklusu, uključujući uzimanje u obzir razgradnje različitih polimera i stope fragmentacije (u morskom okolišu), koji bi se trebao postići internalizacijom okolišnih i društvenih troškova proizvoda (internalizacija troškova), poboljšanjem postupka zatvaranja kruga pri razvoju i proizvodnji proizvoda i postupaka, kao i u lancima životnog ciklusa plastičnih proizvoda, poboljšanjem vijeka trajanja proizvoda, promicanjem zelene javne i privatne nabave, promicanjem, među ostalim, načela i okvira zelenog inženjerstva, ekološkog dizajna i ekološkog označivanja te jačanjem sposobnosti privatnih dionika, uključujući mala i srednja poduzeća, da prijeđu na proizvodne procese koji su prihvatljiviji za okoliš; |
75. |
pozdravlja predanost Komisije borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN) u njezinu akcijskom programu o upravljaju oceanima; potiče Komisiju da nastavi borbu protiv ribolova NNN u svim regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom i ostalim relevantnim forumima; smatra da bi trebalo objaviti koja se plovila pod zastavom EU-a bave nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovom, kako je predviđeno Uredbom o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu; potiče EU da izvrši pritisak na treće zemlje da poduzmu mjere za sprečavanje ulaska nezakonito, neprijavljeno i neregulirano ulovljene ribe na njihova tržišta; |
76. |
poziva na bolju suradnju među regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom (RFMO-i) te potiče njihove ugovorne strane da im zajamče dostatna sredstva i da ih ojačaju; |
77. |
poziva regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom da:
|
78. |
poziva države članice da usvoje važan paket prijedloga Europskog parlamenta i Europske komisije u kontekstu revizije Direktive 2008/98/EZ o otpadu, koji zajedno tvore novu dosljednu politiku EU-a za podjelu odgovornosti među svim dionicima za otpatke i sprečavanje njihova bacanja na kopnu i u morskom okolišu; |
79. |
potiče Europsku komisiju da uspostavi istinsku politiku prilagodbe na klimatske promjene u obalnim i morskim područjima, osobito uspostavom konkretnih mjera zaštite obalnih i morskih ekosustava; |
80. |
podsjeća da od siječnja 2016. sva plovila iz EU-a čija ukupna dužina premašuje 24 metra ili bruto tonaža 100 tona koja se upotrebljavaju za ribolov u vodama EU-a i sva plovila iz EU-a čija ukupna dužina premašuje 15 metara koja se upotrebljavaju za ribolov izvan europskih voda moraju imati registracijski broj pri Međunarodnoj pomorskoj organizaciji kako bi se poboljšala identifikacija plovila kao alat u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; potiče EU da uvede zahtjev u pogledu registracijskog broja pri Međunarodnoj pomorskoj organizaciji za plovila koja nisu iz EU-a u skladu sa zahtjevima za plovila iz EU-a (čija dužina premašuje 15 metara), koji bi se trebao navoditi na potvrdama o ulovu za uvoz, kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za sve i pomoglo državama članicama; |
81. |
poziva Komisiju i države članice da u skladu s nacionalnim okolnostima promiču troškovno učinkovite mjere i instrumente te suradnju na svim razinama u pogledu ekološki prihvatljivih aktivnosti uklanjanja morskog otpada iz rijeka i obalnih i morskih područja koje se temelje na riziku; u tom pogledu potiče Komisiju i države članice da olakšaju financiranje, javno-privatna partnerstva i izgradnju kapaciteta te da razviju i upotrebljavaju međunarodne kriterije za zajedničke mjere uklanjanja, čišćenje i obnovu, uključujući kriterije u pogledu količina, populacije, osjetljivosti ekosustava i izvedivosti; |
82. |
ističe potrebu za integracijom razmatranja u pogledu rada na moru i ljudskih prava u okviru globalnog upravljanja oceanima; poziva Komisiju da poduzme ciljane napore radi promicanja standarda dostojanstvenog rada u svjetskoj ribarskoj industriji na temelju prepoznavanja poveznice između kršenja prava radnika i ljudskih prava te neodrživih i destruktivnih ribolovnih praksi, osobito nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; poziva Komisiju da poduzme mjere za sprečavanje ulaska morskih prehrambenih proizvoda u čijem su ulovu sudjelovali radnici koji su bili žrtve trgovine ljudima ili ostalih kršenja prava radnika ili ljudskih prava na tržišta u EU-u i da surađuje sa subjektima u industriji kako bi se potaknula upotreba mehanizama postupanja s dužnom pažnjom radi omogućavanja izdvajanja takvih proizvoda iz lanaca opskrbe; poziva države članice da zajamče prenošenje Konvencije ILO-a C188 (Konvencija o radu u ribolovu) u svoje nacionalno pravo te da je provedu; |
83. |
ističe da je bolje prikupljanje i recikliranje krutog otpada na kopnu glavno rješenje problema morskog otpada s obzirom na to da većina morskog otpada potječe s kopna; nadalje smatra da bi EU u svim međunarodnim forumima, sporazumima i institucijama, trebao promicati dosljedan pristup gospodarenju otpadom kad god je to moguće; stoga poziva države članice da što prije završe rad na paketu kružnog gospodarstva i da bez odgode provedu ambiciozne ciljeve za recikliranje i usklade se s ciljevima za smanjenje morskog otpada u EU-u; |
84. |
poziva Komisiju da u okviru međunarodnih foruma radi na razvoju jasnog okvira za održivost za biorazgradivu plastiku u svim prirodnim okruženjima, uključujući definicije i standarde; |
85. |
smatra da države članice i Komisija moraju poduzeti odvažnije korake pri postupanju s nezakonitim izvozom i odlaganjem plastičnog otpada, uključujući strožu provedbu propisa EU-a o pošiljkama, kao i strože sustave praćenja i inspekcija u lukama i svim objektima za obradu otpada koji će se baviti transferima za koje se sumnja da su nezakoniti i boriti se protiv izvoza otpada pod izlikom ponovne upotrebe (uglavnom u pogledu otpadnih vozila i OEEO-a), te pri jamčenju da su izvozi upućeni samo onim objektima koji ispunjavaju zahtjeve ekološki razumnog upravljanja koji su utvrđeni u članku 49. Uredbe o pošiljkama otpada; |
86. |
poziva države članice da osnaže obrazovanje i mjere za podizanje razine osviještenosti o morskom otpadu, upotrebi plastike i učinku ponašanja pojedinačnih potrošača na okoliš uvođenjem elemenata u obrazovne programe na svim razinama, pružanjem obrazovnih i informativnih materijala usmjerenih na određene interesne i dobne skupine radi promicanja promjene ponašanja i organiziranjem opsežnih informativnih kampanja namijenjenih građanima; |
87. |
ističe potrebu za smanjenjem istjecanja dušika i fosfora u oceane, čime bi se smanjila eutrofikacija koja je rezultat ljudskog djelovanja, uvođenjem temeljnih izmjena europskog poljoprivrednog modela s pomoću, između ostaloga, ograničenja upotrebe gnojiva, optimizacije upotrebe hranjivih tvari s potrebama usjeva, opreznog planiranja upotrebe gnojiva i uvođenjem održivijih poljoprivrednih oblika, kao i s pomoću smanjenja atmosferskih izvora dušika, boljeg pročišćavanja kanalizacije i otpadnih voda te bolje kontrole raspršenih gradskih izvora hranjivih tvari, kao što je istjecanje s ulica i iz kolektora oborinskih voda, uz istodobno rješavanje pritiska na ekosustave u okviru revizije na sredini razdoblja zajedničke poljoprivredne politike; |
88. |
poziva Komisiju i države članice da poduzmu sve odgovarajuće mjere za olakšavanje usvajanja međunarodnih propisa kako bi se ograničila buka industrijskih aktivnosti kao što su pomorski promet i seizmička istraživanja, osobito u biološki osjetljivim staništima, na primjer predlaganjem priloga o onečišćenju bukom Konvenciji MARPOL, sličnog nedavno dodanom prilogu o onečišćenju zraka; |
89. |
napominje da je nerazborito i kontraproduktivno iskorištavati nove izvore fosilnih goriva, osobito ako se oni nalaze u ekološki ranjivim područjima, zbog obveza preuzetih u okviru Pariškog sporazuma; |
90. |
ističe da su sve vode osjetljive na odobalno bušenje radi crpljenja fosilnih goriva; naglašava da upotreba fosilnih goriva dodatno pridonosi klimatskim promjenama koje prijete našem planetu i ubrzava ih; smatra da EU mora surađivati s međunarodnim partnerima radi ostvarenja poštenog prijelaza s odobalnog bušenja i tako pridonijeti cilju niskougljičnog gospodarstva; |
91. |
ističe da bi se pri izdavanju bilo koje nove licencije za istraživanje nafte ili plina trebalo pridržavati strogih zaštitnih regulatornih standarda u području zaštite okoliša i sigurnosti za istraživanje, traženje i proizvodnju nafte, što bi trebalo uključivati obvezujuće obveze u pogledu stavljanja izvan pogona istraživačke infrastrukture, koja općenito ima ograničeni životni vijek; |
92. |
naglašava velik potencijal energije dobivene iskorištavanjem kretanja valova te plime i oseke ili gradijenata temperature i slanosti oceana i mora; napominje da energija oceana dugoročno ima potencijal postati jedan od najkompetitivnijih i troškovno učinkovitih oblika proizvodnje energije; |
93. |
pozdravlja napredak koji su države članice postigle u pogledu uvođenja prostornog planiranja morskog područja; ističe da su potrebni daljnji napori za dosljednu provedbu Direktive 2014/89/EU kako bi se dao primjer za uvođenje prostornog planiranja morskog područja na globalnoj razini; stoga poziva države članice da najkasnije do 31. ožujka 2021. izrade svoje prostorne planove morskog područja; ističe da to ima međunarodnu i transnacionalnu dimenziju te poziva Komisiju da započne izradu prijedloga međunarodnih smjernica, uzimajući u obzir važnost sinergija i interakcija između kopna i mora te s tim povezane procese, kao što je integrirano obalno upravljanje, te da predvodi međunarodni forum o prostornom planiranju morskog područja, u kojem će sudjelovati svi relevantni dionici i treće zemlje, da promiče prostorno planiranje morskog područja na globalnoj razini i iznese najbolje prakse kako bi se ojačala međunarodna suradnja, poboljšalo upravljanje, očuvanje i iskorištavanje oceana, povećala transparentnost te poboljšalo obrazovanje i osposobljavanje; |
94. |
napominje da je zbog povećane aktivnosti u priobalnim i morskim vodama potrebna provedba prostornog planiranja morskog područja; poziva Komisiju da radi na sastavljanju međunarodnih smjernica o prostornom planiranju morskog područja i da pomogne u proširenju zaštićenih morskih područja diljem svijeta s pomoću sredstava u okviru programa Obzor 2020. i LIFE; |
95. |
potiče Komisiju da podrži međunarodne napore za zaštitu morske bioraznolikosti, posebno u okviru aktualnih pregovora o novom pravno obvezujućem instrumentu za očuvanje i održivo korištenje morske bioraznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti; poziva Komisiju na jačanje zakonodavstva radi očuvanja i jamčenja održivih upotreba morske biološke raznolikosti u područjima koja su u nadležnosti država članica Europske unije; |
96. |
pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala podržati Konvenciju o biološkoj raznolikosti i Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka te naglašava da je potreban koordiniran pristup provedbi odluka donesenih u okviru tih konvencija radi zaštite morskih vrsta i biološke raznolikosti te veća usklađenost međunarodnog djelovanja i djelovanja na europskoj razini; ističe važnost dodatne zaštite morskih vrsta u okviru Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka te potrebu za strogim poštovanjem Konvencije u pogledu morskih vrsta koje su njome već zaštićene; |
97. |
napominje važnost biološke raznolikosti kao okosnice naših oceana, u kojima ima važnu ulogu u održavanju produktivnosti i funkcionalnosti morskih ekosustava; |
98. |
napominje da se zajedničkom ribarstvenom politikom (ZRP) treba osigurati održavanje stopa ribolovne smrtnosti na razinama koje omogućavaju oporavak ribljih stokova, i to iznad razina na kojima se može ostvariti najviši održiv prinos; ističe potrebu za održivim praksama upravljanja ribarstvom u okviru provedbe mjera upravljanja te mjera praćenja, kontrole i provedbe koje se temelje na najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjima; smatra da bi se dodatnim mjerama moglo zahtijevati podupiranje potrošnje ribe dobivene iz ribarstva kojim se održivo upravlja te s pomoću zaštitnih pristupa i pristupa temeljenih na ekosustavu; pozdravlja održive inovacije sektora ribarstva, kao i ulaganje u selektivne tehnike ribolova te njihov razvoj i uvođenje; |
99. |
podsjeća da je za djelotvornu borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN) ključno zajamčiti da nijedna vrsta morskih proizvoda proizašlih iz takvih aktivnosti ne može dospjeti na tržišta; potiče EU da u okviru svih svojih partnerstava i svih međunarodnih foruma promiče zabranu morskih proizvoda ulovljenih ribolovom NNN na što je više moguće tržišta, čime bi se smanjila profitabilnost takvih aktivnosti; |
100. |
ističe da je važno nastaviti i proširiti bilateralna partnerstva kako bi borba protiv ribolova NNN i prekomjernog iskorištavanja ribljih stokova bila djelotvorna jer bi u protivnom djelovanje EU-a moglo imati samo ograničeni učinak na aktualnu situaciju; |
101. |
predlaže da bi države članice i treće zemlje trebale dosljednije i djelotvornije provjeravati dokumentaciju o ulovu (certifikati o ulovu) i pošiljke kako bi se zajamčilo da je riba ulovljena na zakonit način; potiče države da poduzmu mjere za bolju koordinaciju između borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te trgovinske i tržišne politike; naglašava da bi EU u svim međunarodnim sferama trebao promicati, podupirati i provoditi potrebne mjere za iskorjenjivanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; |
102. |
pohvaljuje međunarodno vodstvo EU-a za konkretan napredak postignut u borbi protiv ribolova NNN te njegovu snažnu predanost provedbi djelotvornih mjera protiv te pojave; podsjeća na nastojanja EU-a da ojača svoja međunarodna djelovanja protiv ribolova NNN na bilateralnoj, regionalnoj i multilateralnoj razini, među ostalim i nastavkom bilateralnih dijaloga s partnerima iz trećih zemalja, upotrebom instrumenata za praćenje plovilâ te jačanjem uloge ključnih međunarodnih agencija kao što je Interpol; poziva vlasti država članica da aktivno podupru rad Komisije na uspostavi elektroničkog alata za upravljanje certifikatima o ulovu; |
103. |
napominje da se Uredbom EU-a o uspostavi sustava za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (Uredba IUU) postigao određeni napredak, ali da bi njezinu provedbu u svim državama članicama trebalo poboljšati te da je potrebna veća koordinacija s trećim zemljama kako bi se zajamčilo da ulovljena riba ne može nezakonito ući na europsko tržište; također potiče EU da izvrši pritisak na treće zemlje da poduzmu mjere za sprečavanje ulaska nezakonito, neprijavljeno i neregulirano ulovljene ribe na njihova tržišta; |
104. |
naglašava da je važno rano početi rješavati problem invazivnih vrsta s obzirom na njihov sve veći utjecaj na ribarstvo i produktivnost oceana te biološku raznolikost i s obzirom na opasnost koju te vrste predstavljaju za njih, kao i na ulogu koje one imaju u remećenju prirodnih ekosustava; poziva države članice da osnaže svoju međusobnu suradnju i suradnju s trećim zemljama, među ostalim i usklađenim i kooperativnim djelovanjem te razmjenom informacija, podataka i najboljih praksi; |
105. |
napominje da je razmjena balastnih voda moguća metoda da se izbjegne uvođenje invazivnih stranih vrsta; napominje da će unatoč skorom stupanju na snagu Konvencije Međunarodne pomorske organizacije o balastnim vodama, kojom se taj problem namjerava kontrolirati i držati pod nadzorom, njezina uspješna provedba ovisiti o raširenoj ratifikaciji; |
106. |
potiče Komisiju da preuzme vodeću ulogu i da na globalnoj razini promiče prostorno planiranje morskog područja koje se temelji na ekosustavu radi smanjenja pritiska na morski okoliš i olakšavanja razvoja održivih plavih gospodarstava; |
107. |
potiče Komisiju da poveća rad te osnaži suradnju i koordinaciju u pogledu razvoja interoperabilnih postupaka dokumentiranja ulova i sljedivosti ribljih proizvoda; |
108. |
poziva Komisiju i države članice da odlučno djeluju kako bi se zabranili određeni oblici subvencija za ribarstvo koji pridonose prekomjernom kapacitetu i izlovu, uklonile subvencije koje pridonose nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu te da se suzdrže od uvođenja novih takvih subvencija, uključujući ubrzavanjem rada na okončanju pregovora pri Svjetskoj trgovinskoj organizaciji o tom pitanju, prepoznajući pritom da bi prikladno i učinkovito povlašteno i različito postupanje prema zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama trebalo biti sastavni dio tih pregovora; |
109. |
pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala pružiti mogućnosti financiranja za uspostavu zaštićenih morskih područja i razmjenu najboljih praksi kao doprinosa ostvarivanju globalnog cilja od 10 % morskih i obalnih područja koja će se do 2020. proglasiti zaštićenim morskim područjima, kako je utvrđeno u cilju održivog razvoja br. 14.5; napominje da zaštićena morska područja imaju ekološke i socioekonomske prednosti te predstavljaju važan alat za upravljanje ribolovnim aktivnostima i jamčenje zaštite mrijestilišta; posebno podsjeća na važnost ekološki i biološki značajnih područja, kako su definirana Konvencijom o biološkoj raznolikosti, te na potrebu da se ta područja očuvaju kako bi se podržali zdravi oceani koji dobro funkcioniraju i mnoge prednosti koje oni nude; pozdravlja namjeru Komisije da promiče i jača mjere za upravljanje zaštićenim morskim područjima, osobito razvojem koherentnih i povezanih mreža takvih područja; |
110. |
poziva EU i njegove države članice da se obvežu na ulaganje u društveni kapital kako bi se osiguralo bolje upravljanje oceanskim i obalnim resursima; osobito snažno potiče sudjelovanje žena i mladih u programima oceanske pismenosti i savjetovanjima s oceanskim dionicima; |
111. |
ističe potrebu za time da Komisija predloži mjere za daljnje jačanje istraživačkih i inovacijskih aktivnosti povezanih s morem i pomorstvom u okviru Obzora 2020. i nasljednika tog programa; |
112. |
poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoje napore u provedbi i jamčenju sveobuhvatnog pristupa kako bi se zajamčila ekološka usklađenost i povezivost mreža zaštićenih morskih područja te njihovo učinkovito osmišljavanje, ocjena i upravljanje u okviru procesa učinkovitog prostornog planiranja kako bi postigle svoj puni potencijal za zaštitu morske i obalne bioraznolikosti; žali jer utvrđeni potpuno zaštićeni morski rezervati trenutačno čine manje od 3 % svjetskih oceana; poziva države članice da povećaju broj utvrđenih zaštićenih morskih područja, poštujući cilj održivog razvoja br. 14 u svrhu jamčenja očuvanja najmanje 10 % morskih i obalnih područja; potiče države članice da razviju koherentne i povezane mreže zaštićenih morskih područja; poziva Komisiju i Vijeće da u pregovorima o očuvanju i održivoj upotrebi biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije upotrijebe rezultate znanstvenih radova o biološkoj raznolikosti koji se odnose na kriterije uspostave zaštićenih morskih područja; naposljetku potiče države članice da zajamče komplementarnost alata i razviju pomorsko prostorno planiranje kako bi se zaštićena morska područja bolje kombinirala s drugim učinkovitim mjerama očuvanja; |
113. |
ističe važnost zaštite bioraznolikosti jamčenjem da ekološki usklađena mreža zaštićenih morskih područja, zona očuvanja i morskih područja Natura 2000, kojom se učinkovito upravlja, obuhvaća barem 10 % svih europskih mora i morskih područja do 2020. radi usklađivanja s ciljem održivog razvoja br. 14.5.; potiče, gdje je to moguće, napredak prema 30 % zaštićenog morskog područja do 2030., u skladu sa smjernicama IUCN-a i Svjetskog kongresa parkova; |
114. |
poziva na jačanje mreže Natura 2000 u morskom okolišu utvrđivanjem i upravljanjem takvim područjima, osobito na otvorenom moru; ponavlja svoj poziv na uspostavu posebnog održivog uređaja za zaštitu biološke raznolikosti na jednakoj osnovi u najudaljenijim francuskim regijama; |
115. |
poziva na jačanje napora kako bi se poboljšala oceanska pismenost u Europi s pomoću uže suradnje i razmjene među istraživačima, dionicima, donositeljima odluka i javnosti, uz snažniju usmjerenost na obrazovne programe o važnosti oceana i mora, kao i informacije o karijerama u plavom gospodarstvu; |
116. |
potiče države članice da povećaju zaštitu i otpornost morskih i obalnih ekosustava, osobito koraljnih grebena i šuma mangrova, te da u tom kontekstu sudjeluju u međunarodnoj inicijativi za koraljne grebene; |
117. |
poziva države članice da pruže potporu najmanje razvijenim zemljama i osobito malim otočnim zemljama u razvoju radi bolje provedbe Konvencije MARPOL, čime će se zaštiti okoliš i izvori zarade ljudi u lučkim područjima; |
118. |
poziva Komisiju i države članice da s pomoću različitih fondova Zajednice ostvare ulaganja potrebna za uspostavu uvjeta za razvoj obnovljive energije mora kako bi se u cijelosti oslobodio potencijal europskih mora; |
119. |
poziva Komisiju da poveća napore na međunarodnoj razini u pogledu uspostave usklađenog regulatornog okvira za istraživanje i iskorištavanje dubokomorskih minerala, koji bi se trebao temeljiti na načelu predostrožnosti; |
120. |
poziva Komisiju i države članice da provedu prioritetne aktivnosti usvojene na konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti u pogledu morske i obalne biološke raznolikosti; |
121. |
smatra da je potrebno primijeniti paket „Erika IV” o pomorskoj sigurnosti radi sprečavanja daljnjih velikih pomorskih katastrofa te da bi se s pomoću tog paketa trebala u okviru europskog zakonodavstva prepoznati ekološka šteta nanesena morskim vodama; |
122. |
poziva Komisiju da u okviru prava EU-a zajamči priznavanje postojanja ekoloških šteta koje se razlikuju od gospodarskih šteta, materijalne i nematerijalne štete te da pridonese njihovu priznavanju na međunarodnoj razini; |
123. |
poziva Komisiju da dodatno uskladi svoju unutarnju i vanjsku politiku u pogledu upravljanja i zaštite resursa, biološke raznolikosti i oceana; |
124. |
naglašava da razvoj obnovljive energije mora na otočnim područjima predstavlja istinsku mogućnost za održiv razvoj tih područja, ali i značajan potencijal za EU i ostatak svijeta; poziva Komisiju da pokrene inicijativu za svjetsku strategiju za otočna područja namijenjenu za razvoj novog gospodarskog modela koji će biti prilagođen njihovim posebnostima i utemeljen na energetskoj autonomiji i razvoju obnovljive energije mora; |
125. |
poziva države članice i Komisiju da s pomoću različitih fondova Zajednice podupru potrebna ulaganja u otočnim i najudaljenijim regijama kako bi se omogućio razvoj obnovljive energije mora i tako pridonijelo energetskoj autonomiji tih područja; |
126. |
poziva Komisiju da podupre osposobljavanje i kompetencije u novim zanimanjima povezanima s održivim plavim gospodarstvom te da ih promiče osobito u regijama sa snažnim potencijalom kao što su morske, otočne i najudaljenije regije; |
127. |
poziva na uspostavu europske integrirane politike u pogledu oceana koja je korisna iz unutarnje i vanjske perspektive, povezuje sve politike koje se odnose na ocean (istraživanje, okoliš, energija, promet, ribarstvo, kohezijska politika, politika susjedstva, međunarodna trgovina itd.) i koja je utemeljena na temeljnim ciljevima za očuvanje morskog okoliša i jamčenje održivog razvoja; |
Rješavanje problema sve većih emisija iz pomorskog prometa
128. |
napominje da se čak i u Trećoj studiji Međunarodne pomorske organizacije o stakleničkim plinovima iz 2014. navodi da se predviđa da će, ovisno o budućim ekonomskim i energetskim promjenama, pomorske emisije CO2 do 2050. porasti za 50 do 250 %, dok se u studiji Parlamenta iz 2015. pod nazivom „Ciljevi smanjenja emisija za međunarodni zračni i pomorski promet” (Emission Reduction Targets for International Aviation and Shipping) navodi da bi dodatno odgađanje akcijskog plana Međunarodne pomorske organizacije za borbu protiv klimatskih promjena moglo do 2050. dovesti do znatnog porasta udjela pomorskih emisija CO2 unutar globalnih emisija stakleničkih plinova na 17 % za pomorski promet; stoga ističe da bi samo na pomorski promet otpao velik udio preostalog proračuna emisija stakleničkih plinova za ograničavanje porasta temperature znatno ispod 2 oC; |
129. |
ističe potrebu za hitnim globalnim djelovanjem kako bi se ublažili štetni učinci rastućih razina atmosferskog ugljika na oceanske ekosustave i zdravlje oceana, osobito u kontekstu Pariškog sporazuma, usvojenog u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama; naglašava da su tim štetnim učincima, koji mogu biti kumulativne prirode, obuhvaćeni rastuće temperature oceana, zakiseljavanje oceana i obale, rast razine mora, promjene u cirkulaciji oceana i erozija obalnog tla te ekstremne meteorološke pojave, smanjenje pokrivenosti polarnim ledom, promjene slanosti, dostupnost hranjivih tvari i deoksigenacija; ističe važnost koju ekosustavi koji dobro funkcioniraju imaju za poboljšanje otpornosti oceana; ponavlja da je hitno potrebno uhvatiti se u koštac s tim učincima koji narušavaju ključnu ulogu oceana kao regulatora klime, ponora ugljika, izvora bioraznolikosti te ključnog pružatelja hrane, izvora zarade, energije i usluga ekosustava; |
130. |
ponavlja da su u skladu s Pariškim sporazumom svi gospodarski sektori obvezni doprinijeti smanjenju emisija CO2; potiče Međunarodnu pomorsku organizaciju da do 2018. donese jasan cilj za emisije i kratkoročne hitne mjere smanjenja radi smanjenja međunarodnih pomorskih emisija CO2 na svjetskoj razini u skladu s ciljevima utvrđenima u Pariškom sporazumu; nadalje napominje da će se bez usporedivog sustava koji bi se primjenjivao u okviru Međunarodne pomorske organizacije, emisije CO2 emitirane u lukama Unije te tijekom putovanja u luke pristajanja Unije i iz njih obračunavati s pomoću sustava EU-a za trgovanje emisijama ili usporedivog čvrstog mehanizma cijena koji će se početi primjenjivati što prije, a najkasnije 2023.; |
131. |
ponavlja da bi se upotreba biološkog ukapljenog prirodnog plina trebala promicati kao sredstvo za dekarbonizaciju sektora pomorskog prometa te da bi upotreba bioplina ponajprije trebala biti rezervirana za sektor pomorskog prometa, u kojemu biološki ukapljeni prirodni plin predstavlja postojeće napredno obnovljivo gorivo; smatra da bi se razvoj infrastrukture utvrđen u Direktivi 2014/94/EU trebao prilagoditi za upotrebu biološkog ukapljenog prirodnog plina u pomorskom sektoru, u kojemu trenutačno postoji samo nekoliko drugih mogućnosti u pogledu obnovljive energije; |
132. |
ističe ulogu koju prirodni plin, osobito ukapljeni prirodni plin, može imati za prijelaz na dekarbonizaciju prometnog sektora, osobito kad je riječ o pomorskom prometu, pridonošenjem smanjenju emisija CO2 i onečišćivača zraka; |
133. |
poziva Komisiju i države članice da procijene i promiču primjenu ograničenja brzine brodova na razini Međunarodne pomorske organizacije u cilju smanjenja emisija, vodeći računa o Projektnom indeksu energetske učinkovitosti (EEDI) i Planu upravljanja energetskom učinkovitošću broda (SEEMP) te uzimajući u obzir činjenicu da je ograničenje brzine u cestovnom i željezničkom prometu uobičajeno; ističe da su unutarnje i vanjske prednosti manjih brzina brodova veće od troškova; napominje da je smanjenje putne brzine relativno jednostavno nadzirati i provesti, i da ono za dionike predstavlja malo administrativno opterećenje; |
134. |
ističe da opskrba energijom s kopna ima ključnu ulogu za zeleniji pomorski promet jer se njome brodovima omogućava da ugase svoje motore i spoje se na električnu mrežu kako bi dobili električnu energiju za aktivnosti mirovanja, istovara i utovara u lukama i na vezu; poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoje napore za poticanje i podupiranje upotrebe opskrbe električnom energijom s kopna za sve brodove koji posjećuju europske luke, čime bi se uklonile emisije brodskih motora u lučkim vodama i smanjili onečišćivači i emisije stakleničkih plinova, kao i buka, vibracije te trošenje i habanje motora; |
135. |
poziva na uspostavu globalnog mehanizma utemeljenog na tržištu, kao što je mehanizam za određivanje cijena emisija u okviru Međunarodne pomorske organizacije za međunarodne emisije iz pomorskog sektora, posebno uzimajući u obzir regije koje u potpunosti ovise o pomorskom prometu, naročito najudaljenije i otočne regije i države; |
136. |
s obzirom na vrlo brz razvoj znanstvenih spoznaja o utjecaju CO2 i drugih spojeva iz pomorskog prometa na svjetsku klimu, traži da Međunarodni panel o klimatskim promjenama zajedno s Međunarodnom pomorskom organizacijom provede procjenu utjecaja pomorskog prometa, po uzoru na posebno izvješće tog panela za sektor zračnog prometa pod nazivom „Zrakoplovstvo i globalna atmosfera”; |
137. |
poziva Komisiju i države članice da aktivno rade na brzom dovršetku dugotrajnog plana rada Međunarodne pomorske organizacije o smanjenju emisija crnog ugljika iz pomorskog prometa u području Arktika radi usporavanja brzog povećanja temperature u polarnim regijama; |
138. |
poziva Komisiju da najkasnije do 2020. predstavi prijedlog kojim se razmatra upotreba i instalacija električne energije proizvedene na kopnu za brodove na vezu u lukama EU-a radi smanjenja emisija unutar lučkih područja; |
139. |
naglašava važnost revizije Direktive o lučkim uređajima za prihvat (2000/59/EZ) te poziva države članice i Komisiju da u partnerstvu s Međunarodnom pomorskom organizacijom, trećim zemljama i industrijom donesu strategiju za dekarbonizaciju pomorskog sektora kako bi se ispunili ciljevi Pariškog sporazuma i zadovoljila potreba za uspostavom međunarodnog sustava za praćenje, izvješćivanje i provjeravanje emisija stakleničkih plinova; |
140. |
potiče Komisiju da promiče potrebne fiskalne okolnosti za poticanje opskrbljivanja brodova u lukama EU-a električnom energijom s kopna i uvođenja obnovljivih tehnologija, osobito jedra, baterija i gorivih ćelija, u pomorskom sektoru, posebno za pomorski promet na kraćim relacijama; |
141. |
poziva odgovarajuća tijela da u cijelom EU-u osiguraju jednake uvjete za sve u pogledu emisija sumporova oksida i dušikova oksida prilagodbom predmetnih graničnih vrijednosti na najniže postojeće razine; |
142. |
poziva Komisiju da istraži i predloži mjere za znatno smanjenje emisija dušikova oksida postojećeg brodovlja, uključujući procjenu utjecaja mogućeg uvođenja nameta u pogledu dušikova oksida, te da financira sustav za brzo i učinkovito ostvarenje znatnih smanjenja; |
143. |
poziva države članice i Komisiju da predlože pravne i tehničke mjere za daljnje smanjenje emisija čestica i crnog ugljika; |
144. |
ističe važnost najudaljenijih regija u pomorskom kontekstu, prije svega zahvaljujući njihovoj lokaciji u Atlantskom i Indijskom oceanu, kao laboratorija za proučavanje i sprečavanje učinaka klimatskih promjena na biološku raznolikost i morske ekosustave, u kojima leži velik potencijal za razvoj obnovljivih izvora energije i plavih biotehnologija; ističe potrebu za uspostavom inovativnih programa i osiguravanjem prikladnog financiranja otvaranja centara za istraživanje i razvoj u najudaljenijim regijama; u tu svrhu poziva na uspostavu pomorskog klastera najudaljenijih regija; |
Jačanje međunarodnog istraživanja oceana i povezanih podataka
145. |
naglašava da je važno razviti inovativne usluge za javne i privatne dionike, kao što su centri i mreže za znanje, radi stjecanja dobrog znanja o stanju okoliša u morskim vodama, poboljšanja razmjene znanstvenih podataka, najboljih praksi i vještina te cjelovite provedbe mjera iz Plana za znanje o moru 2020. (SWD(2014)0149); u tom kontekstu pozdravlja potpunu operativnost usluge programa Copernicus za praćenje morskog okoliša i međuvladinu Skupinu za promatranje Zemlje (GEO – Group on Earth Observations); potiče Komisiju da uspostavi kapacitete koji se temelje na programu Copernicus za praćenje emisija stakleničkih plinova, uključujući emisije CO2, jer bi to imalo znatnu dodanu vrijednost za borbu protiv klimatskih promjena; |
146. |
sa zanimanjem očekuje prijedloge Komisije za koordinaciju istraživačkih i promatračkih aktivnosti EU-a s međunarodnim partnerima te za ispitivanje načina poboljšanja kvalitete istraživanja, među ostalim proširenjem postojećih alata i aktivnosti EU-a u vezi s istraživanjem i promatranjem, uključujući Europski pomorski opservatorij i mrežu podataka (EMODnet), kako bi se uspostavila zajednička baza podataka, Europski program za promatranje Zemlje (Copernicus) i Europski globalni sustav za promatranje (EuroGOOS) i zajedničku inicijativu za izradu programa „Zdrava i produktivna mora i oceani”, s ciljem stvaranja međunarodne mreže podataka o morskom i pomorskom okolišu; |
147. |
poziva na puno europsko pravno odobrenje i integraciju inovativnih, dokazanih i selektivnih ribolovnih tehnika, koje treba pratiti u bliskoj suradnji sa znanstvenim institutima i bez protekcionizma na nacionalnoj razini; |
148. |
poziva na više ulaganja u znanstveno istraživanje kako bismo bolje razumjeli naše oceane; napominje da je 95 % tog područja i dalje neistraženo; |
149. |
naglašava da je važno da se istraživanja i podaci dobiveni u okviru morskih znanosti i tehnologije dijele sa znanstvenim zajednicama iz trećih zemalja; naglašava da je iznimno važno promicati daljnja ulaganja u znanost o moru u trećim zemljama i uspostaviti međunarodne mreže u okviru kojih je moguća razmjena rezultata i informacija kako bi se razvilo održivije ribarstvo, bolje upravljalo oceanima i riješili zajednički problemi povezani s oceanima; |
150. |
napominje sa zabrinutošću da su mali otoci veoma osjetljivi na eroziju obalnog tla jer bi rast razine mora, hidrološki ciklus i trendovi u pogledu morskog ekosustava zbog klimatskih promjena mogli imati snažan utjecaj na njihov obalni okoliš; naglašava da postojeći veliki europski sabirni centri za podatke ne sadržavaju skupove podataka o ravnoteži mase sedimenta koji su potrebni za razumijevanje obalnih promjena i erozije na razini malih otoka; ističe, stoga, hitnu potrebu za razvojem i upotrebom vrhunskih tehnologija za prikupljanje, ocjenjivanje i praćenje parametara erozije obalnog tla, obalnih i morskih uvjeta te okolišnih parametara koji se odnose na male otoke EU-a; poziva Komisiju i države članice da pruže potporu takvim projektima; |
151. |
ističe važnost poznavanja morskog dna, morskih vrsta i staništa te prikupljanja geoloških, batimetrijskih, seizmičkih, vulkanskih, kemijskih, hidroloških, atmosferskih i meteoroloških podataka o oceanima, osobito u pogledu razvoja obnovljive energije mora te uspostave zaštićenih morskih područja; u tom pogledu potiče promatranje i znanstveno istraživanje oceana, uz poštovanje okoliša i morskih ekosustava i u cilju održivog razvoja; |
152. |
napominje da je iznimno važno zajamčiti točnost podataka u sektoru ribarstva jer je to osnovni preduvjet za dobro upravljanje oceanima; naglašava da je nužno osigurati odgovarajuća i realna financijska sredstva kako bi se zajamčilo ispunjenje tog cilja; smatra nužnim poboljšati suradnju i koordinaciju s međunarodnim partnerima na temelju primjera EMODnet-a te u skladu s priopćenjem skupine G7 iz Tsukube; |
153. |
potiče dodjeljivanje više resursa za poboljšanje znanja o moru i razumijevanja oceana, osobito u pogledu znanstvenog istraživanja mora, prikupljanja novih podataka, platformi za razmjenu znanja i podataka, te za promicanje razvoja politike i donošenja odluka koje se temelji na najboljim dostupnim znanstvenim dokazima; ponavlja važnost pristupa koji se temelji na predostrožnosti ako prikladni znanstveni dokazi nisu dostupni; |
154. |
poziva države članice i Komisiju na promicanje znanstveno utemeljenog znanja, razmjene podataka i prijenosa tehnologija u cilju doprinosa zaštiti i održivoj upotrebi oceana; poziva na nastavak provedbe i jačanje na svjetskoj razini inicijativa, suradnje i ulaganja za pomorska istraživanja i inovacije; |
155. |
naglašava da bi se upravljanje oceanima trebalo temeljiti na najboljem dostupnom znanju te stoga poziva na više istraživanja i inovacija radi upravljanja oceanima i njihovim resursima na način kojim se jamči očuvanje i obnova morskih ekosustava, uključujući održivost iskorištavanja njihovih resursa; |
156. |
ističe potrebu za nastavljanjem istraživanja opasnosti koju za oceanski okoliš predstavljaju katastrofalni izljevi nafte i kumulativni učinci sve češćih izljeva kako bi se zajamčilo da se odluke o provedbi aktivnosti odobalnog istraživanja i iskorištavanja temelje na točnim i ažuriranim znanstvenim saznanjima; |
157. |
poziva Komisiju i države članice da pojačaju istraživačke aktivnosti, potaknu multidisciplinarne pristupe i partnerstva između gospodarskih i javnih dionika kako bi se razvilo znanstveno znanje o oceanima; |
158. |
naglašava potrebu za dodjeljivanjem više sredstava znanstvenom istraživanju mora, kao što su interdisciplinarno istraživanje i trajno promatranje oceana i obale, kao i prikupljanju i razmjeni podataka i znanja, uključujući tradicionalne načine, radi povećanja našeg znanja o oceanima, boljeg razumijevanja odnosa klime te zdravlja i produktivnosti oceana, jačanja razvoja usklađenih sustava ranog upozoravanja o ekstremnim meteorološkim događajima i pojavama te promicanja donošenja odluka temeljenih na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama, poticanja znanstvenih i tehnoloških inovacija, kao i poboljšanja doprinosa morske bioraznolikosti razvoju zemalja u razvoju, osobito malih otočnih zemalja u razvoju i najslabije razvijenih zemalja; |
159. |
poziva Europsku komisiju da na europskoj razini uspostavi, a na međunarodnoj razini promiče, istraživanja, promatranje, prikupljanje i razmjenu podataka u pogledu aktivnosti vulkanskih otoka i oceanskih vulkana i njihove veze s oceanima; naglašava vodeću ulogu koju u tom području mogu imati najudaljenije regije; |
160. |
ističe da obnovljiva energija mora i oceana ima znatan potencijal za ostvarivanje klimatskih i energetskih ciljeva i diversifikaciju izvora energije; naglašava da je potrebno dodatno istraživanje o valovima, strujama i slanosti, kao i razvoj prikladnih kriterija okolišne održivosti; |
161. |
podsjeća da je jedan od ciljeva strategije za plavi razvoj poboljšanje spoznaja u području oceanografije; poziva Komisiju i države članice da predlože partnerstva u području morskog istraživanja i znanosti s međunarodnim dionicima te da ojačaju već postojeća, kao što je na primjer BlueMed; |
162. |
pozdravlja potporu EU-a preko programa za istraživanje mora i pomorstva te za inovacije koje se financiraju okvirnim programom; zahtijeva od Komisije da zadrži tu potporu; |
163. |
poziva na dodjeljivanje dovoljno financijskih sredstava za istraživačke i inovacijske mjere povezane s morem i pomorstvom, osobito za mjere kojima su obuhvaćeni svi sektore u okviru posebne misije za istraživanje i inovacije u pogledu oceana; |
164. |
podržava nastavak provedbe odredbi iz Izjave iz Galwaya iz 2013. i potiče uspostavu sličnih oblika suradnje s trećim zemljama; |
165. |
naglašava da je promicanje dodatnih ulaganja u morsku znanost zajedno s trećim zemljama, u skladu s Izjavom iz Galwaya iz 2013., kao i ulaganja u zajedničke istraživačke projekte u zemljama u razvoju i uspostavu međunarodnih mreža s pomoću kojih se mogu razmjenjivati rezultati i informacije, iznimno važno za razvoj boljeg i održivijeg upravljanja ribolovom i morskim ekosustavima te za rješavanje zajedničkih izazova u pogledu oceana; |
166. |
ponavlja važnost suradnje s međunarodnim partnerima kako bi se ojačalo kartiranje, praćenje i istraživanje u Sredozemnom moru, Crnom moru i Atlantskom oceanu u skladu s inicijativom BLUEMED i Izjavama iz Belema i Galwaya te s globalnim ili regionalnim savezima kao što je Belmontski forum; |
167. |
pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala predložiti usklađivanje EMODneta s ostalim međunarodnim naporima u pogledu prikupljanja podataka o moru do 2018.; podsjeća u tom kontekstu na važnost predanosti Unije ciljevima održivog razvoja UN-a te osobito ciljevima održivog razvoja 14.A i 14.A.1, kao i priopćenju ministara znanosti i tehnologije iz skupine G7 iz Tsukube; potiče Komisiju i države članice da podsjete međunarodne partnere na njihove obveze u pogledu promicanja dostupne, interoperabilne i otvorene znanosti; poziva Komisiju da redovito izvješćuje Parlament o napretku prema istinski globalnim platformama za promatranje oceana; |
168. |
poziva, u skladu s pozivom na djelovanje UN-a „Naš ocean, naša budućnost”, na detaljnu procjenu stanja oceana koja se temelji na znanosti i sustavima tradicionalnog znanja; |
169. |
ističe potrebu za prijelazom na sustave promatranja oceana, pristup podacima o moru i rukovanje velikim količinama podataka koji služe svrsi u skladu s priopćenjem iz Tsukube; |
170. |
potiče dodjeljivanje više resursa za poboljšanje znanja o moru i razumijevanja oceana, osobito u pogledu znanstvenog istraživanja mora, prikupljanja novih podataka, platformi za razmjenu znanja i podataka, te za promicanje razvoja politike i donošenja odluka koje se temelji na najboljim dostupnim znanstvenim dokazima; ponavlja važnost pristupa koji se temelji na predostrožnosti u slučajevima kada prikladni znanstveni dokazi nisu dostupni; |
171. |
poziva države članice, regionalne i lokalne vlasti te privatne subjekte da se prvenstveno usredotoče na inovacijske projekte, plave tehnologije i upotrebu čistih izvora energije radi promicanja i bolje prilagodbe ekološke infrastrukture i pomorskog prometa te zaštite ekosustava i biološke raznolikosti oceana preko Europskog fonda za strateška ulaganja, programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe; nadalje, poziva države članice da se usredotoče na alternativna i nekonvencionalna goriva za plovila, kao što je ukapljeni prirodni plin (UPP), te na projekt plavih koridora UPP-a koji povezuju otoke da bi se uz upotrebu postojećih sredstava poticala i prilagodila infrastruktura, poput terminala za UPP, kao tehnologija za premošćivanje; potiče Komisiju da razvija partnerstva s glavnim dionicima u području oceana kao instrumente za jačanje suradnje, dosljednosti i koordinacije politika u pogledu pitanja od zajedničkog interesa u područjima koja su od ključne važnosti za upravljanje oceanima kao što su plavi rast i razmjena najboljih praksi; |
172. |
napominje da automatizacija i digitalizacija pomorskog sektora podrazumijevaju poboljšanje digitalnih vještina i kvalifikacija te naglašava da je to prilika za privlačenje mladih; poziva Komisiju da predstavi inicijative u tom području, da razvije zajedničke inicijative za priznavanje kvalifikacija i da promiče razne morske i pomorske aktivnosti; |
173. |
žali što u zajedničkoj komunikaciji o međunarodnom upravljanju oceanima uopće nije spomenut obalni i pomorski turizam, imajući na umu njegov utjecaj na obalne, otočne i najudaljenije regije te na sektor lokalnog turizma, koji uglavnom obuhvaća mala i srednja poduzeća; poziva na provedbu europske strategije za turizam u okviru Međunarodnog foruma za oceane, kojom bi se regije, ali i lokalne vlasti obalnih područja, uključile u paneuropski dijalog za razmjenu najboljih praksi u području pametnog upravljanja obalnim i pomorskim turizmom; ustraje u tome da se u strategiji Komisije o plastici i drugom pomorskom otpadu ne smiju iz vida ispustiti obalna područja jer poremećaji u morskom okolišu izuzetno negativno utječu na privlačnost za turiste, a u najudaljenijim regijama imaju neizbježan gospodarski i klimatski učinak na sve aktivnosti; |
174. |
poziva da se pojačaju napori za poticanje istraživanja i inovacija kojima se omogućuje bolje upravljanje oceanima na način kojim se osigurava očuvanje i obnavljanje morskog okoliša i, među ostalim, održivosti tih resursa, kao i znanje o oceanima u Europi i svijetu tješnjom suradnjom i razmjenom među istraživačima, dionicima, donositeljima odluka i javnosti u cilju poboljšanja obrazovanja o oceanima i mogućnostima zaposlenja u plavom gospodarstvu; poziva na detaljnu procjenu stanja oceana na temelju znanosti i tradicionalnih sustava znanja u skladu s dokumentom UN-a naslovljenim: „Naši oceani, naša budućnost: poziv na djelovanje”; |
175. |
naglašava da je važno uključiti lokalne vlasti obalnih područja i najudaljenijih regija kako bi se međunarodno upravljanje oceanima približilo građanima Europske unije; |
o
o o
176. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL C 209, 30.6.2017., str. 60.
(2) Vidjeti usvojene tekstove, P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 i P8_TA(2017)0072.
(3) SL L 312, 22.11.2008., str. 3.
(4) SL L 365, 31.12.1994., str. 10.
(5) SL L 182, 16.7.1999., str. 1.
(6) SL L 269, 21.10.2000., str. 34.
(7) SL L 266, 26.9.2006., str. 1.
(8) SL L 197, 24.7.2012., str. 38.
(9) SL L 321, 5.12.2011., str. 1.
(10) SL L 251, 16.9.2016., str. 77.
(11) SL L 257, 28.8.2014., str. 135.
(12) SL L 123, 19.5.2015., str. 55.
(13) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0035.
(14) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0093.
(15) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0478.
(16) SL C 70 E, 8.3.2012., str. 70.
(17) SL C 75, 26.2.2016., str. 24.
(18) „Unos plastičnog otpada s kopna u ocean”, Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, svezak 347., izdanje 6223, 13. veljače 2015., str. 768 – 771.
(19) Morski plastični otpad i mikroplastika, UNEP: https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve
(20) Europska agencija za okoliš, „Utjecaj međunarodnog pomorskog prometa na kvalitetu zraka i ubrzavanje klimatskih promjena u Europi”, 2013.
(21) Winkel, R., Weddige, U., Johnson, D., Hoen, V. i Papaefthimiou, S. (2015.), „Opskrba električnom energijom s kopna u Europi: moguće prednosti i prednosti za okoliš”, Energy Policy, DOI: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/34 |
P8_TA(2018)0005
Žene, jednakost spolova i klimatska pravda
Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (2017/2086(INI))
(2018/C 458/03)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima donesenu 10. prosinca 1948. te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove fakultativne protokole, |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
— |
uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju iz 1995. i Platformu za djelovanje u okviru Četvrte svjetske konferencije o ženama, a posebno kritično područje K (Žene i okoliš), |
— |
uzimajući u obzir Demografsko istraživanje za prilagodbu klimatskim promjenama (DECA) koje je izradio Fond Ujedinjenih naroda za stanovništvo (UNFPA), u kojem se spajaju podaci o stanovništvu sa zemljopisnim značajkama klimatskih nepogoda, čime se osigurava politički instrument za smanjenje rizika od nastanka katastrofa, |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije koja je stupila na snagu u prosincu 1996., osobito članak 5. njezinih Općih odredbi, |
— |
uzimajući u obzir 18. konferenciju stranaka (COP 18) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), koja je održana u Dohi (Katar) od 26. studenoga do 8. prosinca 2012. (Odluka 23/CP.18), |
— |
uzimajući u obzir 20. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 20), održanu u Limi (Peru) od 1. do 12. prosinca 2014., a posebno Program rada u području roda iz Lime (Odluka 18/CP.20), |
— |
uzimajući u obzir 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 21), održanu u Parizu (Francuska) od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
— |
uzimajući u obzir članak 8. Pariškog sporazuma, |
— |
uzimajući u obzir 22. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 22), održanu u Marakešu (Maroko) od 7. do 18. studenoga 2016. te njezinu odluku o rodu i klimatskim promjenama kojom se proširuje Program rada u području roda iz Lime iz 2014. (Odluka 21/CP.22), |
— |
uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je donesen u rujnu 2015. i stupio na snagu 1. siječnja 2016., a posebno ciljeve održivog razvoja 1., 4., 5. i 13., |
— |
uzimajući u obzir Rezoluciju br. 35/20 Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 22. lipnja 2017. o ljudskim pravima i klimatskim promjenama, |
— |
uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavke 2. i 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
— |
uzimajući u obzir članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. lipnja 2012. o rodnoj ravnopravnosti i okolišu: unaprjeđenje donošenja odluka, kvalifikacija i konkurentnosti u području politike ublažavanja klimatskih promjena u EU-u, |
— |
uzimajući u obzir Akcijski plan za ravnopravnost spolova za razdoblje 2016. – 2020., koji je Vijeće donijelo 26. listopada 2015., |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2014. – COP 20 u Limi u Peruu (1.–12. prosinca 2014.) (1), |
— |
uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. listopada 2015.„Put prema novom međunarodnom sporazumu o klimi u Parizu” (2), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. travnja 2012. o ženama i klimatskim promjenama (3), |
— |
uzimajući u obzir „Stajalište o novom sporazumu o klimi iz 2015.” koje je 1. lipnja 2015. objavila organizacija Women and Gender Constituency (4), |
— |
uzimajući u obzir izvješće koje je 26. siječnja 2017.objavio Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) pod nazivom „Rodni aspekti u području okoliša i klimatskih promjena” (5), |
— |
uzimajući u obzir Sporazum iz Ženeve o ljudskim pravima u klimatskim aktivnostima, |
— |
uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj (A8-0403/2017), |
A. |
budući da do klimatskih promjena dolazi na svjetskoj razini, ali da one imaju veći razarajući utjecaj na države i zajednice koje su najmanje odgovorne za globalno zagrijavanje; budući da je njihov utjecaj veći na stanovništvo koje se za osiguravanje sredstava za život najviše oslanja na prirodne izvore i/ili koje ima najmanji kapacitet za odgovor na elementarne nepogode kao što su suše, odroni tla, poplave i uragani; budući da će oni s manje financijskih sredstava za prilagodbu biti najviše pogođeni i najviše trpjeti učinke klimatskih promjena; |
B. |
budući da muškarci i žene različito doživljavaju utjecaj klimatskih promjena; budući da su žene ugroženije te suočene s većim rizicima i opterećenjem iz različitih razloga, od nejednakog pristupa resursima, obrazovanju, mogućnostima zapošljavanja i pravima na zemljište do društvenih i kulturnih normi te njihovih različitih intersekcijskih iskustava; |
C. |
budući da su žene posebno ugrožene zbog klimatskih promjena koje na njih djeluju neproporcionalno zbog njihovih društvenih uloga, kao što su osiguranje vode, hrane i loživih materijala za obitelj te skrb za druge; budući da su žene odgovorne za više od 70 % poslova vezanih uz vodu i upravljanje vodom diljem svijeta; budući da u regijama najviše pogođenima klimatskim promjenama 70 % svih žena radi u poljoprivrednom sektoru, a ipak rijetko sudjeluju u izradi klimatskih politika; |
D. |
budući da je prema procjenama UN-a 781 milijun osoba u dobi od 15 godina ili više i dalje nepismeno, a gotovo dvije trećine njih su žene (6), dok je pristup informacijama i obrazovanju putem odgovarajućih komunikacijskih kanala ključan da bi se zajamčila autonomnost žena, osobito tijekom prirodnih katastrofa; |
E. |
budući da u poljoprivrednom sektoru u Africi žene proizvode više od 90 % osnovnih prehrambenih namirnica, dok istodobno posjeduju samo oko 1 % obradivog zemljišta; |
F. |
budući da katastrofe imaju veliki utjecaj na obrazovanje, zdravlje, strukturno siromaštvo i raseljavanje stanovništva; |
G. |
budući da UN procjenjuje da žene čine 70 % od 1,3 milijarde ljudi diljem svijeta koji žive u siromaštvu; budući da siromašno stanovništvo češće živi u rubnim područjima izloženima poplavama, porastu razine mora i olujama; budući da je tijekom prirodnih nepogoda vjerojatnost smrtnosti 14 puta veća za žene i djecu nego za muškarce; |
H. |
budući da se utjecajima klimatskih promjena pogoršava rodna nejednakost povezana s diskriminacijom, prijetnjama zdravlju, gubitkom sredstava za život, raseljavanjem, migracijom, siromaštvom, trgovanjem ljudima, nasiljem, seksualnim iskorištavanjem, nesigurnošću opskrbe hranom te pristupom infrastrukturi i temeljnim uslugama; budući da postoji potreba za rodno osviještenim pristupom kojim bi se analiza klimatskih utjecaja povezala s kritičkim razmišljanjem o obrascima potrošnje i njihovu učinku na klimatske promjene; |
I. |
budući da se nejednakim sudjelovanjem žena u postupcima donošenja odluka i na tržištu rada povećavaju nejednakosti te ženama često onemogućava potpuno sudjelovanje u donošenju politika u području klime, njihovom planiranju i provedbi te doprinošenje tom procesu; budući da žene nisu samo žrtve, nego i nosioci promjena pri izradi strategija ublažavanja i prilagodbe u svojim zajednicama i na pozicijama na kojima se donose odluke te im se stoga takvo djelovanje mora omogućiti; |
J. |
budući da se Pekinškom platformom za djelovanje iz 1995. (BPfA) jasno utvrdila veza između roda, okoliša i održivog razvoja te se potvrdilo da žene imaju stratešku ulogu u razvoju održivih i ekološki prihvatljivih obrazaca potrošnje i proizvodnje, uključujući potrebu da žene ravnopravno sudjeluju u donošenju odluka o okolišu na svim razinama; |
K. |
budući da je u članku 5. Općih odredbi Konvencije o suzbijanju dezertifikacije prepoznata uloga žena u ruralnim zajednicama i regijama koje su u najvećoj mjeri pogođene dezertifikacijom i sušom te se potiče jednako sudjelovanje muškaraca i žena u borbi protiv dezertifikacije i posljedica suše; |
L. |
budući da ostvarenje ravnoteže spolova i konstruktivnog sudjelovanja žena u bilo kojem procesu u konačnici ovisi o ispravljanju strukturalnih temelja rodno uvjetovane nejednakosti; |
M. |
budući da su stranke UNFCCC-a na 18. konferenciji (COP 18) odlučile (Odluka 23/CP.18) usvojiti cilj ravnoteže spolova u tijelima uspostavljenim u skladu s Konvencijom i Kyotskim protokolom kako bi se povećalo sudjelovanje žena, zajamčila učinkovitija politika za klimatske promjene kojom se u jednakoj mjeri odgovara na potrebe žena i muškaraca te kako bi se pratio napredak u postizanju cilja ravnoteže spolova u promicanju rodno osviještene klimatske politike; |
N. |
budući da su žene još uvijek nedovoljno zastupljene u tijelima nadležnim za odlučivanje o klimatskim promjenama na nacionalnoj razini u državama članicama EU-a, ali ne i u odgovarajućim glavnim upravama Komisije, kao što su GU za klimatsku politiku i GU za energetiku, u kojima 40 % funkcija u svakom od njih obnašaju žene; |
O. |
budući da se Programom rada u području roda, koji je donesen na 20. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP 20) u Limi (Odluka 18/CP.20), stranke poziva da poboljšaju ravnotežu spolova u svom zastupanju i promiču rodnu osjetljivost u izradi i provedbi klimatske politike; budući da se stranke potiče da podupiru osposobljavanje i podizanje svijesti muških i ženskih delegata o pitanjima povezanima s ravnotežom spolova i klimatskim promjenama; |
P. |
budući da se Pariškim sporazumom (COP 21) utvrđuje da stranke trebaju uvažavati svoje obveze, među ostalim u pogledu ljudskih prava i rodne ravnopravnosti, pri poduzimanju mjera za suzbijanje klimatskih promjena u okviru provedbe Sporazuma; |
Q. |
budući da će mehanizmi za financiranje mjera prilagodbe i ublažavanja radi ublažavanja gubitka i štete ili raseljavanja uzrokovanog klimom biti učinkovitiji ako obuhvate potpuno sudjelovanje žena u procesima izrade, donošenja i provedbe odluka, uključujući sudjelovanje lokalnih žena; budući da se uvažavanjem znanja žena, uključujući njihovo poznavanje lokalnih i autohtonih sredina, može ostvariti napredak u upravljanju nepogodama, povećati biološka raznolikost, poboljšati upravljanje vodama, povećati sigurnost opskrbe hranom, spriječiti dezertifikacija, zaštititi šume, osigurati brz prelazak na tehnologije koje koriste energiju iz obnovljivih izvora i pružiti podrška javnom zdravstvu; |
R. |
budući da su stranke Pariškog sporazuma priznale da su klimatske promjene razlog zabrinutosti cijelog čovječanstva; budući da bi stranke pri poduzimanju mjera u borbi protiv klimatskih promjena trebale poštovati, promicati i uzimati u obzir svoje obveze u pogledu ljudskih prava, prava na zdravlje, prava autohtonih naroda, lokalnih zajednica, migranata, djece, osoba s invaliditetom i ugroženih društvenih skupina, pravo na razvoj te rodnu ravnopravnost, osnaživanje žena i međugeneracijsku pravičnost; |
S. |
budući da se klimatskom pravdom povezuju ljudska prava i razvoj, štite prava najugroženijih skupina te jamči pravedna podjela opterećenja i koristi koje donose klimatske promjene i njihovih posljedica; |
T. |
budući da se u ciljevima održivog razvoja UN-a potvrđuje veza između postizanja rodne ravnopravnosti i ostvarivanja svih ciljeva održivog razvoja, uključujući cilj 13. o klimatskim promjenama, te da se osigurava mogućnost borbe protiv glavnih uzroka slabijeg socioekonomskog položaja žena, čime se jača njihova otpornost na klimatske promjene; |
U. |
budući da bi do 2030. utjecaj klimatskih promjena u regijama kao što su supsaharska Afrika i južna Azija mogao uzrokovati ekstremno siromaštvo više od 100 milijuna ljudi, čime bi se potpirilo sukobe i povećalo raseljavanje; budući da bi prema Konvenciji o suzbijanju dezertifikacije 135 milijuna ljudi moglo do 2045. biti raseljeno zbog dezertifikacije; budući da Međunarodna organizacija UN-a za migracije u svojoj procjeni dokaza navodi da se do 2050. broj osoba raseljenih zbog klimatskih promjena mogao varirati između 25 milijuna do milijarde osoba, s tim da se najčešće spominje procijenjena brojka od 200 milijuna ljudi; |
V. |
budući da su rodna ravnopravnost, socijalna pravda i pravo na razvoj svojstveni pojmu klimatske pravde; budući da su žene konkretno najozbiljnije ugrožene raseljavanjem zbog klimatskih promjena premda teret klimatskih promjena snosi društvo kao cjelina; |
W. |
budući da klimatske promjene povećavaju intenzitet i učestalost elementarnih nepogoda koje mogu dovesti do gubitka imovine, gubitka gospodarskih djelatnosti kojima se ostvaruje prihod, gubitka pristupa ključnim zdravstvenim uslugama i povećane opasnosti od rodno uvjetovanog nasilja; budući da se prevladavajućim nejednakostima često smanjuje sposobnost žena da se nose s posljedicama elementarnih nepogoda; budući da je zbog klimatskih promjena izglednije pogoršanje takvih nejednakosti, što vodi do daljnje ugroženosti i raseljavanja; |
X. |
budući da se mnogi utjecaji još uvijek mogu spriječiti provedbom brzog, uključivog i rodno osviještenog razvojnog plana usmjerenog na ublažavanje promjena klimatskih uvjeta i prilagodbu na njih; |
Y. |
budući da se predviđa da će zbog utjecaja klimatskih promjena doći do većeg raseljavanja ljudi koje se ne uklapa u parametre trenutnih međunarodnih okvira; budući da će odgovor na raseljavanje uzrokovano klimom biti iznimno važan izazov koji zahtijeva složenu i sveobuhvatnu globalnu strategiju utemeljenu na poštovanju ljudskih prava; |
Z. |
budući da je činjenica da je Vijeće UN-a za ljudska prava 2017. usvojilo dokument „Ključne poruke o ljudskim pravima i klimatskim promjenama” važan iskorak u bavljenju štetnim utjecajima na potpuno i učinkovito uživanje ljudskih prava; budući da Program održivog razvoja do 2030. i Pariški sporazum svjetskim vođama nude međusektorski normativni temelj za razvoj okvira kojim se može učinkovito odgovoriti na raseljavanje zbog klime oslanjajući se na postojeće instrumente UN-a; |
AA. |
budući da EU ima jasan zakonodavni okvir kojim se zahtijeva poštovanje i promicanje rodne ravnopravnosti te ljudskih prava u unutarnjim i vanjskim politikama EU-a; budući da klimatska politika EU-a može znatno utjecati na zaštitu ljudskih prava i promicanje rodno osjetljivih klimatskih politika na svjetskoj razini; |
AB. |
budući da u EU može, u skladu s ovlastima koje su mu dodijeljene Ugovorima, učinkovito poboljšati pravno i političko okruženje radi potpore klimatskoj pravdi i aktivno sudjelovati u razvoju međunarodnog okvira za zaštitu ljudskih prava osoba koje su raseljene zbog klimatskih uvjeta; konstatira da su se EU i države članice obvezale na uključivanje rodne perspektive u budući globalni pakt o sigurnoj, propisnoj i zakonitoj migraciji; |
AC. |
budući da Konvencija o statusu izbjeglica iz 1951. ne sadrži kategoriju „klimatskih izbjeglica”; |
1. |
uviđa da je rodna ravnopravnost preduvjet održivog razvoja i učinkovitog upravljanja klimatskim izazovima; ističe da žene nisu samo žrtve, već i snažne nositeljice promjena, koje uz potpuno sudjelovanje mogu oblikovati i provesti učinkovite klimatske strategije i/ili rješenja povezana s prilagodbom i ublažavanjem te ojačati otpornost na klimatske promjene jer imaju različita područja iskustva i praktično međusektorsko znanje, od poljoprivrede, šumarstva i ribarstva do energetske infrastrukture i održivih gradova; |
2. |
napominje da sudjelovanje žena na tržištu rada u ruralnim područjima uključuje širok spektar radnih mjesta koja nadilaze tradicionalnu poljoprivredu i u vezi s tim naglašava da žene u ruralnim područjima mogu biti nositeljice promjene u prelasku na održivu i ekološku poljoprivredu te da mogu imati važnu ulogu u stvaranju zelenih poslova; |
3. |
poziva Komisiju da uvede programe zahvaljujući kojima prijenos suvremenih tehnologija te znanja i vještina može pomoći zajednicama i regijama u razvoju da se prilagode klimatskim promjenama, uz sudjelovanje žena koje predstavljaju do 70 % poljoprivredne radne snage u zemljama s učestalim nepogodama; |
4. |
uvjeren je da je osnaživanje žena u ruralnim područjima u pogledu pristupa zemljištu, kreditima i održivim metodama uzgoja ključno za jačanje otpornosti na klimatske promjene, uključujući zaštitu ekosustava, vodnih resursa i plodnosti tla; poziva Komisiju i države članice da u svojim razvojnim politikama štite te aspekte, među ostalim planovima javnog ulaganja i odobravanjem odgovornih privatnih ulaganja uz korištenje okvira poput Vodećih načela o poslovanju i ljudskim pravima iz Globalnog sporazuma UN-a i Akcijskog plana UNCTAD-a za ulaganje u ciljeve održivog razvoja; |
5. |
uviđa da žene i djevojčice najbolje poznaju vlastite okolnosti i potrebe te da se stoga s njima treba savjetovati u vezi sa svim pitanjima koja se na odnose na njih; shvaća da se prema EIGE-u žene statistički više brinu za klimatske promjene; prepoznaje da su žene kao nositeljice novih ideja, čelnice, organizatorice, odgajateljice i njegovateljice stoljećima pronalazile načine da se brinu za svoje obitelji i zadovolje njihove potrebe u teškim situacijama te da imaju veliki potencijal da i u budućnosti budu inovativne; |
6. |
poziva Komisiju da vodi računa o socijalnim i okolišnim učincima svoje trgovinske politike i vanjske razvojne politike, uključujući učinak svojih mjera na žene; također poziva Komisiju da ustraje na obvezujućem statusu društvenih i okolišnih normi sadržanih u poglavljima o održivom razvoju trgovinskih sporazuma o kojima pregovara; |
7. |
prepoznaje da su razvojne politike u područjima zdravstva, obrazovanja i osnaživanja, uz politiku zašite okoliša, temelj održivog razvoja i, u konačnici, rješavanja klimatskih promjena; prepoznaje da će način na koji su te politike uključene u rješavanje rastućih trendova, primjerice urbanizacije, imati velik učinak na klimatske promjene; |
8. |
ističe da se u cilju održivog razvoja br. 13 („poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka”) spominje sudjelovanje žena u klimatskim mjerama u okviru cilja (13.b) koji glasi: „promicanje mehanizama za jačanje sposobnosti učinkovitog planiranja i upravljanja u svezi s klimatskim promjenama u najnerazvijenijim zemljama, što podrazumijeva i fokusiranje na žene i mlade te lokalne i marginalizirane zajednice”; |
9. |
žali zbog toga što su svi doprinosi stranaka UNFCCC-a radu na rodnim pitanjima dobrovoljni; poziva Komisiju da zajedno s državama članicama ponovo istakne potporu za razvoj, donošenje i financiranje akcijskog plana UNFCCC-a za ravnopravnost spolova (GAP), koji treba nadopuniti sveobuhvatnim višegodišnjim programom rada koji obuhvaća financiranje, prioritetna područja djelovanja, rokove, ključne pokazatelje postignuća, određivanje odgovornih dionika te mehanizme praćenja i preispitivanja; |
10. |
poziva Komisiju i države članice da posluže kao primjer i donesu ciljeve i rokove za ostvarenje cilja ravnoteže spolova u delegacijama pri UNFCCC-u; |
11. |
ističe potrebu za poduzimanjem posebnih privremenih mjera radi poticanja ostvarivanja cilja ravnoteže spolova u formalnim i neformalnim tijelima uspostavljenima u skladu s Okvirnom konvencijom Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i Kyotskim protokolom; |
12. |
poziva Komisiju i države članice da u skladu s obvezama EU-a u pogledu rodne ravnopravnosti i ljudskih prava osiguraju da daljnji nacionalno utvrđeni doprinosi EU-a uključuju dosljedno izvješćivanje o dimenzijama rodne ravnopravnosti i ljudskih prava; |
13. |
poziva države članice da poštuju Odluku 21/CP.22 o rodu i klimatskim promjenama, kojom se „stranke pozivaju na određivanje kontaktne točke na nacionalnoj razini za pitanja roda u okviru pregovora o klimatskim promjenama, njihovoj provedbi i praćenju”, te da pruže podršku kontaktnim točkama za pitanja roda u trećim i partnerskim zemljama; |
14. |
prepoznaje da žene koje ne obavljaju samo većinu neplaćenih poslova u kućanstvu i skrbe o obitelji, već ujedno donose većinu svakodnevnih potrošačkih odluka te stoga mogu, ako im se daju točne informacije i mogućnost izbora, svojim odlukama utjecati na održivost; konstatira da su, na primjer, istraživanja pokazala da odabirom lokalnih prehrambenih namirnica potrošači mogu smanjiti emisije stakleničkih plinova do 5 %; |
15. |
podsjeća na svoju rezoluciju od 16. studenoga 2011. o konferenciji o klimatskim promjenama u Durbanu (COP 17) (7) i obvezu preuzetu tom rezolucijom da „teži zastupljenosti žena s najmanje 40 % u svim relevantnim tijelima” za financiranje borbe protiv klimatskih promjena; |
16. |
poziva Komisiju i države članice da zauzmu rodno osviješten pristup temeljen na ljudskim pravima u radu Varšavske radne skupine za borbu protiv raseljavanja, koja je u okviru 22. konferencije stranaka (COP 22) UNFCCC-a zadužena za izradu preporuka za integrirane pristupe u cilju sprječavanja, smanjivanja i rješavanja pitanja raseljavanja povezanog sa štetnim utjecajima klimatskih promjena i koja potvrđuje da žene i djevojčice pripadaju najugroženijim skupinama raseljenima zbog klimatskih promjena i da su stoga posebno izložene riziku trgovanja ljudima i rodno uvjetovanog nasilja; |
17. |
poziva Komisiju da klimatske promjene uključi u sve razvojne programe na svim razinama; nadalje, traži veću uključenost žena iz ruralnih i autohtonih zajednica u postupke odlučivanja, planiranje, provedbu i oblikovanje politika i razvojnih programa koji se odnose na klimatske promjene; |
18. |
poziva Komisiju da zajedno s državama članicama osigura rodno osjetljiv pristup u okviru svojeg rada na platformi o raseljavanju u slučaju katastrofe (inicijativa Nansen) i u svom „Planu za zaštitu osoba koje su raseljene u drugu državu u kontekstu katastrofe i klimatskih promjena”; |
19. |
poziva Komisiju i države članice da izrade pokazatelje i prikupljaju podatke razvrstane po spolu pri planiranju, provedbi, praćenju i ocjeni politika, programa i projekata u području klimatskih promjena primjenom alata poput rodne analize, procjena utjecaja na spolove, rodne ravnopravnosti pri izradi proračuna te indeksa za rodna pitanja i okoliš (EGI), među ostalim i putem ojačanog Europskog instituta za ravnopravnost spolova; |
20. |
poziva Komisiju i države članice da daju doprinos globalnom paktu za sigurne, propisne i zakonite migracije u cilju zaštite klimatske pravde tako da se klimatske promjene prepoznaju kao uzrok migracije, da se daje doprinos temeljen na ljudskim pravima i rodna ravnopravnost uključi u cijeli pakt, u skladu s potrebama osoba raseljenih zbog klimatskih promjena; |
21. |
podsjeća na temeljnu obvezu br. 4, kao jednu od obveza EU-u preuzetih na Svjetskom sastanku na vrhu o humanitarnoj pomoći, da se osigura rodna osviještenost pri izradi humanitarnih programa; poziva Komisiju da osigura uključivanje te obveze u provedbu Programa ECHO-a za pripravnost u slučaju katastrofe i provedbu Akcijskog plana za otpornost u zemljama sklonim krizama (2013. – 2020.) i u pokazatelj otpornosti; |
22. |
strogo osuđuje uporabu seksualnog nasilja nad raseljenim ženama i ženama migranticama; smatra da osobitu pozornost treba posvetiti ženama i djevojčicama migranticama koje su bile izložene nasilju tijekom putovanja, osiguravajući im pristup službama za psihološku i medicinsku pomoć; |
23. |
poziva Komisiju i države članice da relevantne programe usmjere na područja pogođena nesrećama, da pojačaju svoje napore za pružanje pomoći tim regijama i da rade na rješavanju problema koje su ondje prouzročile nesreće, a da istodobno posebnu pozornost posvete položaju žena i djece koji su najviše pogođeni posljedicama nesreća; |
24. |
poziva sve dionike da potiču osnaživanje žena i njihovu osviještenost poboljšanjem njihova znanja o zaštiti prije, tijekom i nakon nesreća povezanih s klimatskim promjenama, uz njihovo aktivno uključivanje u predviđanje nesreća, sustave ranog upozoravanja i sprečavanje rizika jer je to važan dio njihove uloge u jačanju otpornosti za slučaj prirodne nepogode; |
25. |
poziva Komisiju i države članice da u suradnji s organizacijama civilnog društva na terenu podupru, jačaju i provode mehanizme praćenja u centrima za prihvat raseljenih osoba i migranata, u kojima ne vladaju uvijek potrebni minimalni uvjeti za sprečavanje nasilja seksualne naravi, i to kako bi se zaustavila svaka vrsta uznemiravanja žena i djevojčica; |
26. |
poziva Komisiju da surađuje s organizacijama civilnog društva i organizacijama za zaštitu ljudskih prava kako bi se osiguralo poštovanje ljudskih prava izbjeglica i raseljenih osoba u prihvatnim centrima, posebno kada je riječ o ranjivim ženama i djevojčicama; |
27. |
prepoznaje mogućnosti objedinjavanja ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama s ciljevima gospodarskog osnaživanja žena, osobito u zemljama u razvoju; poziva Komisiju i države članice da u odgovarajućim projektima i mehanizmima, primjerice u programu UN-a za smanjenje emisija povezanih s krčenjem šuma (UN-REDD), istraže kako bi se ženama mogle ponuditi plaćene prilike za poslove obavljanja usluga u području okoliša koje trenutačno obavljaju na dobrovoljnoj osnovi, kao što su pošumljavanje ili ponovno pošumljavanje iskrčenog zemljišta i očuvanje prirodnih resursa; |
28. |
poziva EU i države članice da s ciljem daljnjeg unapređenja zastupljenosti žena u pregovorima o UNFCCC-u osiguraju financijska sredstva za osposobljavanje i sudjelovanje ženskih delegata; poziva Komisiju da olakša i podrži umrežavanje ženskih organizacija i aktivnosti civilnog društva u pogledu osmišljavanja i provedbe politika u vezi s klimatskim promjenama; poziva Komisiju da se pobrine da žene budu ravnopravne sudionice i korisnice svih savjetovanja, programa i financiranja u vezi s klimatskim promjenama koji se na nacionalnim i lokalnim razinama organiziraju uz potporu EU-a; |
29. |
poziva Komisiju i glavne uprave zadužene za rodnu ravnopravnost, razvoj, energetiku i klimu da na strukturiran i sustavan način uključe rodnu ravnopravnost u svoju politiku u vezi s klimatskim promjenama i energetsku politiku za EU te da se ne usmjeravaju isključivo na vanjsku dimenziju; poziva posebno Glavnu upravu za pravosuđe i zaštitu potrošača (JUST) te Glavnu upravu za međunarodnu suradnju i razvoj (DEVCO) da povećaju razinu osviještenosti o rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena i da rade na njima zato što su te teme povezane s klimatskom pravdom; ističe da Glavna uprava za klimatsku politiku (CLIMA) treba dodijeli sredstva kako bi se popunilo radno mjesto kontakt osobe za rodna pitanja; poziva EU i države članice da razviju načelo „klimatske pravde”; naglašava činjenicu da bi najveća nepravda koja bi proizišla iz našeg neuspjeha da učinkovito riješimo pitanje klimatskih promjena bile štetne posljedice za siromašne zemlje i stanovništvo, a osobito žene; |
30. |
poziva Komisiju i države članice da u svojim izvješćima u sklopu općeg periodičnog pregleda koje podnose Vijeću UN-a za ljudska prava izvješćuju o učincima na rodna pitanja i ljudska prava te o klimatskom djelovanju; |
31. |
napominje da su se financijske obveze EU-a povezane s rodnom ravnopravnošću i osnaživanjem žena povećale, ali da se nije povećala sposobnost ljudskih resursa da se nose sa sve većim opsega posla; ističe da EU mora pokazati snažnu institucionalnu posvećenost rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena u vezi s klimatskim promjenama, prije svega kako je utvrđeno sveobuhvatnim politikama kojima se uređuje razvojna suradnja, tj. ciljevima održivog razvoja i Akcijskim planom EU-a za ravnopravnost spolova (GAP); |
32. |
žali zbog toga što rodna ravnopravnost i klimatske promjene nisu prioritetno područje u akcijskom planu EU-a GAP II. o rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena; konstatira da rodno osjetljivi pokazatelji nisu na odgovarajući način razvijeni ni uključeni u izvješćivanje o rezultatima te da unutarnja odgovornost za rezultate povezane s rodnom ravnopravnošću i osnaživanjem žena te njihovo financiranje i dalje slabi; primjećuje da je najmanji napredak ostvaren u pogledu cilja 20. akcijskog plana EU-a GAP II. koji se odnosi na jednaka prava žena na sudjelovanje u postupcima donošenja odluka o klimatskim pitanjima i pitanjima zaštite okoliša te utjecaja na njih i poziva Komisiju da poveća napore za provedbu tog cilja; podsjeća na to da akcijski plan EU-a GAP II. osigurava program vanjske politike EU-a s četiri stupa, uključujući vodoravni stup o promjenama institucijske kulture službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) u smjeru učinkovitijeg ispunjavanja obveza EU-a, uz puno poštovanje načela ravnopravnosti žena i muškaraca; |
33. |
uviđa da samo poboljšanje tehničkih smjernica neće biti dovoljno da se promijeni učinkovitost EU-a u pogledu rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena; |
34. |
poziva Komisiju da preuzme inicijativu za izradu sveobuhvatne komunikacije naslovljene „Rodna ravnopravnost i klimatske promjene – jačanje otpornosti i promicanje klimatske pravde u strategijama ublažavanja i prilagodbe” kako bi se bavilo pitanjem posvećenosti institucija rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena te postojećim nedostacima međuinstitucijske koordinacije; |
35. |
poziva svoje parlamentarne odbore da jačaju rodno osviještenu politiku pri radu u svojim područjima nadležnosti za međusektorska pitanja o klimatskim promjenama, održivom razvoju i ljudskim pravima; |
36. |
ističe da financiranje prilagodbe klimatskim promjenama i ublažavanja njihovih učinaka mora odražavati rodnu dimenziju; pozdravlja nedavni napredak u pogledu rodne politike u području višestranih mehanizama financiranja; pozdravlja, usto, inicijative privatnog sektora kojima se nastoji povećati društveno odgovorno poslovanje uvođenjem premije za projekte koji zadovoljavaju kriterije održivosti, uključujući promicanje sredstava za život i prilika za obrazovanje žena; međutim, dodaje da se prema Programu UN-a za razvoj (UNDP) samo 0,01 % cjelokupnog svjetskog financiranja dodjeljuje projektima koji se ujedno bave klimatskim promjenama i pravima žena; poziva EU i njegove države članice da osiguraju da njihovi programi za klimatske promjene zadovoljavaju najviše međunarodne standarde o ljudskim pravima i ne dovode u pitanje rodnu ravnopravnost; |
37. |
smatra da se trima financijskim mehanizmima iz UNFCCC-a, odnosno Zelenim klimatskim fondom, Globalnim fondom za okoliš i Fondom za prilagodbu, treba omogućiti pristup dodatnom financiranju za klimatsku ulagačku politiku koja bolje odražava rodnu dimenziju; |
38. |
osobito potiče EU da razvojnu pomoć uvjetuje uključivanjem kriterija koji se temelje na ljudskim pravima te da uspostavi nove rodno osjetljive kriterije za politike u području klimatskih promjena; |
39. |
poziva da se mjerama u pogledu rodne osjetljivosti zajamči da se žene ne smatraju samo korisnicama mjera borbe protiv klimatskih promjena, nego poduzetnicama u području tehnologija koje se koriste čistom energijom; pozdravlja poziv Komisije na podnošenje prijedloga o ženama i održivoj energiji, za koji se na raspolaganje stavlja 20 milijuna EUR za provedbu aktivnosti kojima se promiče žensko poduzetništvo u sektoru održive energije u zemljama u razvoju te potiče Komisiju da u budućnosti poveća taj iznos; |
40. |
poziva na osposobljavanje za službenike EU-a usmjereno na rodnu ravnopravnost, osobito za one koji se bave razvojnim i klimatskim politikama; |
41. |
zahtijeva da se ozbiljno shvati raseljavanje potaknuto klimatskim promjenama; otvoren je za raspravu o uvođenju odredbe o „klimatskim migracijama”; poziva da se sazove stručno povjerenstvo kako bi se to pitanje razmotrilo na međunarodnoj razini i poziva da se pitanje klimatskih migracija uvrsti u međunarodne rasprave; poziva na snažniju međunarodnu suradnju kako bi se zajamčila otpornost na klimatske promjene; |
42. |
pozdravlja vodeće programske inicijative organizacije UN Women te projekte i programe Globalnog saveza za borbu protiv klimatskih promjena kojima se stvara horizontalna veza između roda i klimatskih promjena; |
43. |
pozdravlja rad posebnog predstavnika UN-a za ljudska prava i okoliš te Vijeća UN-a za ljudska prava u tom području te poziva Komisiju i države članice da pruže potporu tim naporima, među ostalim i pružanjem financijske pomoći; |
44. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL C 289, 9.8.2016., str. 27.
(2) SL C 349, 17.10.2017., str. 67.
(3) SL C 258 E, 7.9.2013., str. 91.
(4) http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf
(5) http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change
(6) Ujedinjeni narodi, „The World's Women 2015” (Žene u svijetu 2015.), https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html
Četvrtak, 18. siječnja 2018.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/43 |
P8_TA(2018)0013
Nigerija
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Nigeriji (2018/2513(RSP))
(2018/C 458/04)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nigeriji, |
— |
uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981., koju je Nigerija ratificirala 22. lipnja 1983., |
— |
uzimajući u obzir Ustav Savezne Republike Nigerije, a posebno odredbe o zaštiti slobode vjeroispovijesti iz poglavlja IV. o pravu na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014. o otmicama u Nigeriji i od 9. veljače 2015. o izborima u Nigeriji, |
— |
uzimajući u obzir obraćanje predsjednika Muhamadua Buharija Europskom parlamentu 3. veljače 2016., |
— |
uzimajući u obzir odluku, koja je stupila na snagu 29. svibnja 2014., o uvrštavanju Boko Harama na EU-ov popis terorističkih organizacija na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 583/2014 оd 28. svibnja 2014. o 214. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o određenim posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom, |
— |
uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 7. svibnja 2017. o oslobađanju djevojčica koje je u Nigeriji oteo Boko Haram, |
— |
uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja iz 1981., |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Nigerija ratificirala 29. listopada 1993., |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989. koju je Nigerija ratificirala u travnju 1991., |
— |
uzimajući u obzir drugu reviziju Sporazuma iz Cotonoua koji je Nigerija ratificirala 27. rujna 2010., |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
— |
uzimajući u obzir da je Europski parlament nagradu Saharov za slobodu mišljenja 2005. godine dodijelio borkinji za ljudska prava Hauwi Ibrahim, |
— |
uzimajući u obzir rezultate nigerijskih predsjedničkih izbora održanih u ožujku 2015., |
— |
uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da će prema procjenama UN-a Nigerija, najmnogoljudnija afrička zemlja (broj stanovnika se od 1950. do danas povećao s 33 milijuna na oko 190 milijuna) i kulturno najraznolikija nacija, do 2050. biti treća zemlja na svijetu po broju stanovnika, odmah nakon Kine i Indije; |
B. |
budući da je Nigerija dom najveće skupine kršćana u Africi; |
C. |
budući da je udio muslimana i kršćana u stanovništvu Nigerije gotovo jednak; |
D. |
budući da prema procjenama u sjevernoj Nigeriji živi 30 milijuna kršćana, koji čine najveću vjersku manjinu u toj pretežno muslimanskoj regiji; |
E. |
budući da je Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova (OCHA) u studenom 2017. izvijestio da na sjeveroistoku Nigerije 8,5 milijuna ljudi treba pomoć od životne važnosti i da je 2017. godine 6,9 milijuna ljudi primilo humanitarnu pomoć; |
F. |
budući da središnji dio zemlje stradava zbog dugogodišnjih ekonomskih i političkih napetosti među etničkim i vjerskim zajednicama, a da je nedavno nasilje potaknuto borbom za vlast i pristup zemljištu između stočarskih i ratarskih zajednica; |
G. |
budući da su od 2009. mir i stabilnost u sjevernoj Nigeriji ugroženi zbog stalnih napada, ubojstava i otmica islamističke skupine Boko Haram; |
H. |
budući da je više od 20 000 ljudi ubijeno i više od 2 milijuna raseljeno, među ostalim u susjedne zemlje, otkad je Boko Haram započeo s napadima; |
I. |
budući da je u travnju 2014. Boko Haram iz škole u Chiboku na sjeveru Nigerije oteo 276 djevojčica od kojih su neke ponovo vraćene svojim obiteljima, ali velik broj njih otmičari još drže u svojim rukama na nepoznatoj lokaciji; |
J. |
budući da Boko Haram žene i djevojčice pretvara u roblje, siluje, radikalizira i prisiljava na „brakove”; budući da su mnoge žrtve koje su preživjele ta strašna iskustva sad trudne sa svojim silovateljima; |
K. |
budući da su snage sigurnosti također optužene za prekid mirnih prosvjeda i skupova, u nekim slučajevima nasilno i uz prekomjernu upotrebu sile; |
L. |
budući da su proteklih godina oteti brojni svećenici i redovnice te da je, među ostalim, 13. studenog 2017. oteto i nedavno pušteno šest redovnica iz samostana Euharistijskog Srca Isusova; |
M. |
budući da je u Omokuu više od 14 osoba ubijeno i mnogo njih ranjeno na povratku s mise na Staru godinu u ranim jutarnjim satima; budući da u posljednje vrijeme raste broj ubijenih kršćana i muslimana, što pokazuje zabrinjavajući položaj obiju vjera u zemlji; |
N. |
budući da je sukoba između stočara i poljoprivrednika u Nigeriji brojčano sve više, da su se oni proširili i zaoštrili tijekom proteklog desetljeća i danas predstavljaju prijetnju za opstanak zemlje; budući da su tisuće ljudi ubijene, zajednice su uništene i velik je broj poljoprivrednika i stočara izgubio život i imovinu za vrijeme eskalacije ubojstava i razaranja u kojoj nisu uništena samo sredstva za život nego je ugrožena i nacionalna kohezija; |
O. |
budući da je dugoročno gledano stočarstvo ugroženo zbog velikog rasta stanovništva, širenja poljoprivrede i gubitka pašnjaka i staza za goveda; budući da se istodobno stočarstvo ne može napustiti ili zabraniti jer postoje snažni kulturni, politički i ekonomski razlozi za njegovo postojanje; |
P. |
budući da je Međunarodni kazneni sud izjavio da postoji opravdana sumnja za pretpostavku da je Boko Haram u Nigeriji počinio zločine protiv čovječnosti iz članka 7. Rimskog statuta, uključujući ubojstva i progon; |
Q. |
budući da Nigerija ima složen pravni sustav, kojim se povezuju opće, običajno i vjersko pravo kao i više razina vlasti, zbog čega nastaje zahtjevno okružje za pravilnu provedbu ljudskih prava; |
R. |
budući da odgovornost, pravda, vladavina prava i borba protiv nekažnjavanja čine osnovne elemente na kojima se temelje napori za uspostavu mira i rješavanje sukoba, pomirenje i obnovu; |
S. |
budući da je u Nigeriji dopuštena smrtna kazna; budući da je 2016. u Nigeriji 527 osoba osuđeno na smrt, što je tri puta više nego 2015.; budući da od 2006. de facto postoji moratorij na smrtnu kaznu, iako je taj moratorij prekinut 2013. i 2016.; |
T. |
budući da je Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo Nigerije najavilo da će se 16. veljače 2019. održati predsjednički i parlamentarni izbori; |
U. |
budući da se prema indeksu percepcije korupcije za 2016. koji je objavila organizacija Transparency International Nigerija nalazi na 136. mjestu od 175 zemalja; |
V. |
budući da u skladu s člankom 8. Sporazuma iz Cotonoua EU redovito vodi politički dijalog s Nigerijom o ljudskim pravima i demokratskim načelima, uključujući etničku, vjersku i rasnu diskriminaciju; |
1. |
duboko je zabrinut zbog sve većih međuetničkih sukoba stočara i poljoprivrednika u središnjem dijelu Nigerije zbog čega su se povećali sigurnosni izazovi s kojima se Nigerija već suočava te žali zbog toga što nije postignut stvarni napredak u rješavanju tih pitanja; |
2. |
snažno osuđuje porast nasilja nad kršćanima i muslimanima u Nigeriji, uključujući napade na vjerske institucije i vjernike, kao što je nedavno ubojstvo najmanje 48 kršćana u selima savezne države Plateau i bombaški napad na džamiju u gradu Mubiju na sjeveroistoku Nigerije u kojem je poginulo najmanje 50 ljudi; poziva predsjednika Buharija i nigerijsku vladu da povećaju svoje napore kako bi se zaustavilo nasilje, zaštitilo pravo Nigerijaca da slobodno prakticiraju svoju vjeru i snažnije zaštitila prava svih svojih građana u skladu sa zakonima i Ustavom zemlje; izražava sućut obiteljima svih žrtava kontinuiranog nasilja; povrh toga, podsjeća da je sve do 1970-ih postojao miran suživot stočara i poljoprivrednika te žali da se sadašnje nasilje zbog pristupa zemljištu koje se zaoštrilo jer više nema učinkovitih mehanizama posredovanja prikazuje kao vjerski sukob, što je pojednostavljen prikaz događaja; |
3. |
apelira na vladu da se usredotoči na poštovanje ljudskih prava i dostojanstva u svim politikama kako bi se zajamčio miran suživot građana neovisno o njihovoj vjeri, vjerovanju ili političkoj pripadnosti; |
4. |
poziva nigerijsku vladu da pregovara o okviru nacionalne politike kojim bi se zaštitili interesi poljoprivrednika i stočara te poziva međunarodne partnere da povećaju ulaganja u sprečavanje i rješavanje sukoba među zajednicama, odnosno između uzgajivača goveda i poljoprivrednika podupiranjem suradnje u okviru zajedničkih ekonomskih inicijativa i inicijativa za upravljanje prirodnim resursima; |
5. |
žali zbog neprestanog nasilja i napada u sjevernoj Nigeriji koji su usmjereni na kršćanske zajednice; napominje da Boko Haram neselektivno napada muslimane, kršćane i pripadnike drugih vjera; |
6. |
napominje da je nigerijska vojska povratila teritorij koji je držao Boko Haram te uhitila neke od njegovih članova, ali da su nevojnički napori vlade da zaustave Boko Haram i dalje u povojima; |
7. |
apelira na Buharijevu vladu da brani svoje građane od terorizma, no ustraje u tome da se takve akcije moraju provoditi uz potpuno poštovanje ljudskih prava i vladavine prava; pohvaljuje napredak koji je učinila Buharijeva vlada u vezi sa sigurnosnim izazovima s kojima se Nigerija suočava te u borbi protiv korupcije; nudi potporu za postizanje tog cilja i nastojanje da se prekine veza između koruptivnih praksi i terorizma; |
8. |
no podsjeća da se mjerama koje vlada poduzima protiv Boko Harama i drugih terorističkih organizacija ne bi smjelo dodatno potpirivati nasilje; s tim u vezi poziva na reformu nigerijskih snaga državne sigurnosti, uključujući policiju, i provedbu istraga protiv osoba koje su odgovorne za kršenja ljudskih prava, među ostalim za izvansudska pogubljenja, mučenje, proizvoljna uhićenja i zlostavljanje u cilju iznuđivanja priznanja; |
9. |
poziva nigerijsku vladu da riješi temeljne uzroke nasilja jamčenjem jednakih prava za sve građane i nediskriminirajućim zakonodavstvom; |
10. |
osuđuje seksualno i rodno uvjetovano nasilje nad ženama i djevojčicama te napade Boko Harama i drugih terorističkih skupina na žene i djecu radi otmica, prisilnog braka, silovanja i radi toga da ih koriste kao bombaše samoubojice; povrh toga, izražava zabrinutost zbog toga što je zbog neodgovarajuće humanitarne pomoći u izbjegličkim kampovima također došlo do visokih razina iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja; |
11. |
poziva nigerijske vlasi da pruže potrebnu psihološku potporu žrtvama zla radikalizacije, osobito ženama, djeci i mladima, prije njihove reintegracije u društvo; poziva sve međunarodne aktere da poduzmu zajedničke napore za sprečavanje radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma i za izradu programa rehabilitacije i deradikalizacije; |
12. |
potiče na veći napredak u rješavanju problema korupcije koja desetljećima upropaštava nigerijsko društvo i smatra da bez strogih mjera za iskorjenjivanje takvih zločina Buharijeva vlada neće moći ostvariti širi politički, ekonomski i socijalni plan; apelira na nigerijske vlasti da ojačaju mjere za rješavanje problema korupcije te naglašava da će, ako to ne učine, to značiti još godine siromaštva, nejednakosti, štete za ugled, smanjenih vanjskih ulaganja te manjeg broja životnih mogućnosti za njihove građane; podsjeća da korupcija dovodi do nezadovoljstva javnim institucijama i smanjene legitimnosti vlade u očima građana; |
13. |
poziva na poboljšanje efikasnosti i neovisnosti nigerijskog pravosudnog sustava kako bi se omogućila učinkovita primjena kaznenog pravosuđa za borbu protiv nasilja, terorizma i korupcije; |
14. |
apelira na nigerijske vlasti da provedu moratorij na smrtnu kaznu u cilju njezina ukidanja; |
15. |
podsjeća vladu Nigerije na njezinu odgovornost da zajamči održavanje izbora u skladu s međunarodnim obvezama zemlje u pogledu ljudskih prava te da poduzme sve potrebne mjere kako bi osigurala slobodne, transparentne i vjerodostojne izbore; |
16. |
poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da prate reintegraciju nigerijskih povratnika iz Libije i zajamče da se predviđena sredstva EU-a troše učinkovito; poziva Komisiju da obavještava Parlament o tim mjerama reintegracije; |
17. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku Savezne Republike Nigerije, predsjedniku Afričke unije, Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a, Panafričkom parlamentu i predstavnicima Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država (ECOWAS). |
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/47 |
P8_TA(2018)0014
Slučajevi aktivista za ljudska prava Wua Gana, Xiea Yanga, Leea Ming-chea, Tashija Wangchuka i tibetanskog redovnika Choekyija
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o slučajevima aktivista za ljudska prava Wua Gana, Xiea Yanga, Leeja Ming-chea, Tashija Wangchuka i tibetanskog redovnika Choekyija (2018/2514(RSP))
(2018/C 458/05)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, posebno one od 13. ožujka 2014. o prioritetima EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (1), od 16. prosinca 2015. o odnosima između EU-a i Kine (2), od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (3), od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (4) te od 6. srpnja 2017. o slučajevima dobitnika Nobelove nagrade Liua Xiaoboa i Leeja Ming-chea (5), |
— |
uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine pokrenuto 2003. godine i zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. lipnja 2016. naslovljenu „Elementi nove strategije EU-a za Kinu”, |
— |
uzimajući u obzir sastanak na vrhu između EU-a i Kine održan 1. i 2. lipnja 2017. u Bruxellesu, |
— |
uzimajući u obzir novi Zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je Stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa usvojio 1. srpnja 2015. te drugi nacrt novog Zakona o upravljanju stranim nevladinim organizacijama objavljen 5. svibnja 2015., |
— |
uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi, te njegov članak 4. kojim se potvrđuju prava manjinskih narodnosti, |
— |
uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. godine i njegov 35. krug održan 22. i 23. lipnja 2017. u Bruxellesu, |
— |
uzimajući u obzir dodjelu nagrade Saharov za slobodu mišljenja Weiju Jingshengu 1996. odnosno Huu Jiji 2008. godine, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 27. prosinca 2017. o presudama protiv Wua Gana i Xiea Yanga u Kini, |
— |
uzimajući u obzir lokalnu izjavu koju je Delegacija Europske unije dala na Međunarodni dan ljudskih prava, 8. prosinca 2017., |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966. godine, |
— |
uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da bi promicanje i zaštita općih ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugotrajnog odnosa EU-a i Kine, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji; |
B. |
budući da se stanje ljudskih prava u Kini dodatno pogoršalo otkad je vlast preuzeo predsjednik Xi Jinping, a da vlada povećava svoje neprijateljstvo prema mirnom neslaganju, slobodi izražavanja i vjeroispovijedi te vladavini prava; budući da su kineske vlasti zatočile i da kazneno gone stotine boraca za ljudska prava, odvjetnika i novinara; |
C. |
budući da je 26. prosinca 2017. sud u Tianjinu osudio aktivista Wua Gana na osam godina zatvora temeljem optužbi za podrivanje državne vlasti; budući da je Wu Gan provodio rutinsku kampanju, na internetu i izvan njega, o osjetljivim pitanjima koja se odnose na zlouporabu ovlasti vlade; budući da je, prema mišljenju njegova odvjetnika, Wu Gan odbio dogovor s vlastima koje bi mu izrekle uvjetnu osudu u slučaju da je priznao krivnju; |
D. |
budući da istoga dana odvjetnik za ljudska prava Xie Yang u Hunanu također osuđen, ali mu nije izrečena kaznenopravna sankcija nakon što je prije toga priznao krivnju po optužbi za subverzivnu djelatnost; budući da je Wu Gan uhićen nekoliko mjeseci ranije u dotad nezabilježenoj akciji protiv odvjetnika i branitelja ljudskih prava 2015. godine, kada su stotine ljudi, uključujući Xiea Yanga, u cijeloj zemlji tijekom nekoliko tjedana ispitivane ili pritvarane; budući da postoje navodi da su osobe koje su provodile ispitivanje Xiea Yanga mučile, tukle i prijetile mu; |
E. |
budući da je 28. studenoga 2017. drugostupanjski sud u Yueyangu osudio demokratskog aktivista Leeja Ming-chea na pet godina zatvora nakon što ga je proglasio krivim na osnovi optužbe za „podrivanje državne vlasti” i oduzeo mu na dvije godine sva politička prava u Kini; budući da je vjerojatno da je javno priznanje Leeja Ming-chea dano pod pritiskom kineskih vlasti; budući da je Lee Ming-che nestao 19. ožujka 2017., nakon što je iz Macaa prešao u Zhuhai u pokrajini Guangdong; |
F. |
budući da je Tashi Wangchuk, tibetanski trgovac i odvjetnik za jezična prava, pritvoren 27. siječnja 2016. nakon što se pojavio u videu New York Timesa zagovarajući pravo Tibetanaca na učenje i studij na materinjem jeziku; budući da je u ožujku 2016. Tashi Wangchuk optužen za „poticanje separatizma” i da mu prijeti kazna zatvora u trajanju do 15 godina iako je tim novinama izričito rekao da ne poziva na neovisnost Tibeta; |
G. |
budući da je 2015. tibetanski redovnik Choekyi iz samostana Phurbu u okrugu Seda (pokrajina Sečuan) zatvoren jer je slavio rođendan prognanog duhovnog vođe dalaj lame; budući da je nakon podizanja optužnice Choekyi nakratko zadržan u zatvoru u okrugu Kangding u prefekturi Ganzi, a zatim je poslan u zatvor Mianyang u Sečuanu na odsluženje četverogodišnje zatvorske kazne; budući da je prema medijskim izvorima Choekyi imao problema s bubrezima, žuticu i druge zdravstvene tegobe koje su se zbog njegova zatvaranja pogoršale; |
H. |
budući da se odvjetnici za ljudska prava i dalje suočavaju sa zastrašivanjem i zatvorom, kao u slučajevima istaknutih odvjetnika Li Yuhan, koja je u izolaciji od studenoga 2017., i Wanga Quanzhanga, koji je uhićen u srpnju 2015. i držan u izolaciji više od 800 dana, a navodno je bio i podvrgnut mučenju; budući da braniteljima ljudskih prava koji kao podnositelji predstavki putuju u velike gradove radi pokretanja lokalnih pitanja prijeti pritvaranje i zatvor, kao Li Xiaoling, koja je zatočena od lipnja 2017. iako i dalje boluje od teškog oblika glaukoma; budući da su branitelji ljudskih prava koji pružaju platformu za podnositelje predstavki i ostale borce za ljudska prava, poput Ding Lingjie, Liua Feiyuea i Zhena Jianghue, također zatočeni; |
I. |
budući da je kineska vlada donijela nove zakone, posebno Zakon o državnoj sigurnosti, Zakon o suzbijanju terorizma, Zakon o kibersigurnosti i Zakon o upravljaju stranim nevladinim organizacijama, kojima se javni aktivizam i mirno kritiziranje vlade označava kao prijetnja državnoj sigurnosti, jača cenzura, nadzor i kontrola pojedinaca i društvenih skupina te pojedinci odvraćaju od javnoga zalaganja za ljudska prava; |
J. |
budući da se Vijeće u strateškom okviru i akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju obvezalo da će EU promicati demokraciju, vladavinu prava i „ljudska prava u svim područjima svojega vanjskog djelovanja, bez ikakve iznimke” i da će „ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere”; |
1. |
i dalje je iznimno zabrinut zbog načina na koji kineska vlada postupa s braniteljima ljudskih prava, aktivistima i odvjetnicima; podsjeća Kinu na odgovornosti koje ima kao svjetska sila i poziva vlasti u Pekingu da se pobrinu da se u svim okolnostima poštuju ljudska prava i temeljne slobode u skladu s Općom deklaracijom o ljudskim pravima i drugim međunarodnim instrumentima o ljudskim pravima koje je Kina potpisala ili ratificirala; potiče vlasti u Pekingu, osim toga, da okončaju sve oblike uznemiravanja svih branitelja ljudskih prava u zemlji kako bi oni mogli neometano obavljati svoj posao; |
2. |
poziva kineske vlasti da odmah i bezuvjetno oslobode sve branitelje ljudskih prava, aktiviste, odvjetnike, novinare i podnositelje predstavki koji su pritvoreni zbog svog rada u području ljudskih prava, te da prekinu akcije koje protiv njih trenutačno provode u vidu zadržavanja, sudskog uznemiravanja i zastrašivanja; |
3. |
poziva vladu Narodne Republike Kine da odmah i bezuvjetno oslobodi Wua Gana jer se on nalazi u zatvoru isključivo zbog mirnog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i okupljanja, a da se do njegova puštanja na slobodu pobrine da on ima redovne i neograničene kontakte s obitelji i odvjetnicima po vlastitom izboru te da ne bude podvrgnut mučenju ili drugim oblicima zlostavljanja; poziva na brzu, djelotvornu i nepristranu istragu mučenja u Kini i privođenje odgovornih pravdi; |
4. |
naglašava potrebu da se provede istraga o navodima o mučenju Xiea Yanga; |
5. |
poziva kineske vlasti da smjesta i bezuvjetno oslobode Leeja Ming-chea, a da se do njegova puštanja na slobodu pobrinu za njegovu zaštitu od mučenja i drugih oblika zlostavljanja i da mu se dopusti kontakt s obitelji, odvjetnicima po njegovu izboru i odgovarajuća zdravstvena skrb; |
6. |
izražava duboku zabrinutost zbog uhićenja i pritvaranja Tashija Wangchuka, kao i zbog njegova ograničenog prava na odvjetnika, nedostatka dokaza protiv njega i nepravilnosti u kaznenoj istrazi; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu Tashija Wangchuka; |
7. |
poziva kineske vlasti da smjesta i bezuvjetno puste na slobodu tibetanskog redovnika Choekyija; apelira na kinesku vladu da dopusti njegovoj obitelji i odvjetnicima koje sam odabere da ga posjećuju, a posebno da mu pruže odgovarajuću zdravstvenu skrb; |
8. |
poziva kinesku vladu da poštuje vlastiti Ustav, a posebno njegov članak 4., kojim se jamči zaštita nacionalnih manjina; članak 35., kojim se štiti sloboda govora, tiska i okupljanja, udruživanja, održavanja povorki i demonstracija; članak 36., kojim se priznaje pravo na slobodu vjeroispovijedi, te članak 41., kojim se jamči pravo na kritiziranje i davanja prijedloga u vezi s bilo kojim državnim tijelom ili službenikom; |
9. |
ponovno poziva kinesku vladu na dijalog s njegovom svetosti dalaj lamom i njegovim predstavnicima te izražava svoju potporu mirnom rješavanju pitanja Tibeta dijalogom i pregovorima kako bi se Tibetu u okviru kineskoga Ustava dala stvarna autonomija; |
10. |
nadalje, osuđuje protubudističku kampanju koja se provodi s pomoću pristupa „patriotskog obrazovanja”, uključujući mjere za državno upravljanje tibetanskim budističkim samostanima; zabrinut je zbog kineskoga Kaznenog zakona koji se zloupotrebljava za progon Tibetanaca i budista, čija se vjerska aktivnost izjednačuje sa „separatizmom”; žali zbog činjenice da su se uvjeti za prakticiranje budizma u Tibetu znatno pogoršali nakon tibetanskih prosvjeda u ožujku 2008., a kineska je vlada usvojila masovniji pristup „patriotskog obrazovanja”; |
11. |
zabrinut je zbog usvajanja paketa zakona o sigurnosti i njihova utjecaja na manjine u Kini, posebno Zakona o suzbijanju terorizma, koji bi mogao dovesti do kažnjavanja mirnog izražavanja tibetanske kulture i vjere, te Zakona o upravljanju međunarodnim nevladinim organizacijama, kojim će se skupine koje promiču ljudska prava staviti pod strogu kontrolu vlade, zbog toga što to predstavlja striktnu provedbu pristupa „odozgo prema dolje” umjesto da se potiče partnerstvo između lokalne i središnje vlasti te civilnog društva; |
12. |
naglašava da se kineske vlasti moraju pobrinuti za to da se svima koji su zadržani u izolaciji odmah omogući kontakt s njihovim članovima obitelji i odvjetnicima, kao i da uvjeti za sve zatočene zadovoljavaju standarde iz „Skupa načela za zaštitu svih osoba u bilo kojem obliku zatočenja ili zatvora” („Body of Principles for the Protection of All Persons under Any Form of Detention or Imprisonment”) usvojenog rezolucijom Opće skupštine UN-a br. 43/173 od 9. prosinca 1988., a to podrazumijeva i pristup zdravstvenoj skrbi; |
13. |
iznimno je zabrinut zbog navoda o mučenju aktivista za ljudska prava; stoga poziva kinesku vladu da svesrdno poštuje apsolutnu i neotuđivu zabranu mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, u skladu s člancima 2. i 16. Konvencije UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kazni (UNCAT), koju je Kina ratificirala 4. listopada 1988.; |
14. |
potiče kinesku vladu da, kako se približava 20. godišnjica potpisivanja Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, taj pakt ratificira i zajamči njegovu potpunu primjenu, među ostalim i okončanjem svih oblika zloporaba, te da prema potrebi prilagodi svoje zakonodavstvo; |
15. |
podsjeća na to da je važno da EU prilikom svakog dijaloga o političkim i ljudskim pravima s kineskim vlastima, pa dakle i prilikom godišnjih dijaloga o ljudskim pravima, pokreće pitanje kršenja ljudskih prava u Kini, posebno pitanje manjina u Tibetu i Xinjiangu, u skladu s opredjeljenjem Europske unije da bude sigurna, jasna i jedinstvena u svom pristupu toj zemlji; međutim, žali zbog nedostatka konkretnih rezultata godišnjih dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kine; nadalje podsjeća da se Kina u okviru trenutačnog procesa reformi i većeg angažmana u svijetu uključila u međunarodni okvir za ljudska prava potpisavši niz međunarodnih sporazuma o ljudskim pravima; stoga poziva da se dijalog s Kinom nastavi kako bi ona ispunila te obveze; |
16. |
poziva države članice da zauzmu čvrst pristup Kini koji se temelji na vrijednostima te od njih očekuje da neće poduzimati jednostrane inicijative ili radnje kojima bi se mogla ugroziti povezanost, učinkovitost i dosljednost djelovanja EU-a; duboko žali zbog toga što EU-a nije dao izjavu o ljudskim pravima u Kini na sastanku Vijeća UN-a za ljudska prava u Ženevi u lipnju 2017.; pozdravlja usvajanje izjave na sljedećoj sjednici te očekuje da će EU nastaviti isticati Kinu kao zemlju koja iziskuje pozornost Vijeća UN-a za ljudska prava sve dok bude odbijala smislene reforme u području prava; nadalje poziva EU i njegove države članice da istaknu veliku zabrinutost na predstojećem općem periodičnom pregledu koji se odnosi na Kinu, a posebno da se pobrinu za slobodno sudjelovanje kineskog civilnog društva u tom procesu; |
17. |
poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i države članice da usvoje zaključke Vijeća za vanjske poslove o Kini, u kojima se naglašava ključna važnost ljudskih prava u odnosima EU-a i Kine, te da prenesu jasan osjećaj zabrinutosti zbog negativnih trendova u Kini u tom pogledu, zajedno s očekivanjem da će kineske vlasti kao odgovor poduzeti konkretne korake; naglašava da bi ti zaključci obvezali 28 država članica EU-a i institucije EU-a na zajedničku poruku i pristup u vezi s ljudskim pravima u Kini; |
18. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Narodne Republike Kine. |
(1) SL C 378, 9.11.2017., str. 239.
(2) SL C 399, 24.11.2017., str. 92.
(3) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0444.
(4) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0505.
(5) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0308.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/52 |
P8_TA(2018)0015
Demokratska Republika Kongo
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Demokratskoj Republici Kongu (2018/2515(RSP))
(2018/C 458/06)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo), posebno rezolucije od 14. lipnja 2017. (1), 2. veljače 2017. (2) i 1. prosinca 2016. (3), |
— |
uzimajući u obzir izjave Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i njezine glasnogovornice o stanju u DR Kongu, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice ESVD-a od 9. studenog 2017. o objavljivanju izbornog kalendara za DR Kongo; |
— |
uzimajući u obzir rezoluciju o tehničkoj pomoći i izgradnji kapaciteta u području ljudskih prava u DR Kongu koju je 29. rujna 2017. usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i izvješće glavnog tajnika o Misiji Ujedinjenih naroda za stabilizaciju stanja u DR Kongu (MONUSCO) iz listopada 2017., |
— |
uzimajući u obzir završne primjedbe od 9. studenog 2017. u okviru četvrtog periodičnog pregleda provedbe Međunarodnog pakta UN-a o građanskim i političkim pravima u DR Kongu, |
— |
uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2348 (2017) o obnavljanju mandata MONUSCO-a, |
— |
uzimajući u obzir odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2282 od 11. prosinca 2017. kojom se do 12. prosinca 2018. produljuju sankcije protiv pojedinaca odgovornih za nasilje i ozbiljne povrede ljudskih prava u DR Kongu, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. ožujka i 11. prosinca 2017. o DR Kongu, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2017. o angažmanu EU-a s civilnim društvom u vanjskim odnosima, |
— |
uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 15. lipnja 2016. o predizbornom i sigurnosnom stanju u DR Kongu, |
— |
uzimajući u obzir da je Europski parlament nagradu Saharov za slobodu mišljenja 2014. godine dodijelio dr. Denisu Mukwegeu, |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
— |
uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
— |
uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981., |
— |
uzimajući u obzir smjernice o slobodi udruživanja i okupljanja Afričkog povjerenstva za ljudska prava i prava naroda iz svibnja 2017., |
— |
uzimajući u obzir Ustav DR Konga, koji je usvojen 18. veljače 2006., |
— |
uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da je godinu dana nakon potpisivanja Silvestarskog političkog dogovora 31. prosinca 2016. opće stanje diljem DR Konga i dalje sve lošije, uz nasilnu represiju, ubojstva i raširene slučajeve kršenja ljudskih prava; budući da je 2017. bila jedna od najnasilnijih godina u novijoj povijesti DR Konga; |
B. |
budući da je UN klasificirao stanje u DR Kongu kao humanitarnu krizu trećeg, ujedno i najvišeg stupnja; budući da je 8. ožujka 2017. visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Ra’ad Al Hussein pozvao na osnivanje istražnog povjerenstva u cilju istraživanja nasilja u provinciji Kasai; |
C. |
budući da je politička kriza dodatno produbljena nakon što je predsjednik Kabila 2016. odbio odstupiti s dužnosti nakon završetka Ustavom određenog mandata; budući da je u okviru Silvestarskog političkog dogovora, postignutog pod okriljem Nacionalne biskupske konferencije Konga, dogovoreno da će se izbori održati do prosinca 2017.; budući da taj rok nije ispunjen te da je Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo (CENI) objavilo da će se izbori održati 23. prosinca 2018.; |
D. |
budući da CENI nastavlja s logističkim pripremama za izbore, među ostalim s proračunskim aranžmanima i registrom birača; |
E. |
budući da su prosvjedi protiv političke situacije naišli na izrazito nasilan otpor vladinih snaga; |
F. |
budući da je Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR) primijetio „postojanje namjere za gušenje građanskih i političkih prava” od strane sigurnosnih snaga, uključujući upotrebu streljiva, suzavca i gumenih metaka protiv civila, među ostalim i ministranata, pri čemu je UN-u uskraćen pristup bolnicama, mrtvačnicama i objektima za pritvaranje te je spriječen u promatranju izbora; |
G. |
budući da DR Kongo još nije ratificirao Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju; |
H. |
budući da su nastavljeni oružani sukobi između kongoanske vojske i lokalnih paravojnih postrojbi, osobito u provinciji Kasai; budući da su posljedice toga duboka humanitarna kriza, ubojstva, mučenja i silovanja, uništavanje domova, zdravstvenih ustanova i škola te otkriće 40 masovnih grobnica u Kasaiju; budući da nije postignut napredak u privođenju počinitelja pravdi; |
I. |
budući da DR Kongo globalno ima najveći broj novih interno raseljenih osoba uslijed sukoba; budući da je od siječnja 2017. unutar DR Konga raseljeno više od 1,9 milijuna ljudi, čime je ukupan broj raseljenih osoba u zemlji dosegnuo 4,25 milijuna, ponajviše u provincijama Kasai, Tanganyika i Kivu; budući da DR Kongo također prima izbjeglice koji bježe iz Burundija, Srednjoafričke Republike i Južnog Sudana; budući da je EU izdvojio pet milijuna EUR u hitnoj pomoći žrtvama nasilja u Kasaiju; |
J. |
budući da je u ožujku 2017. smanjen broj postrojbi u okviru misije MONUSCO, a da je u lipnju 2017. njezin proračun smanjen za 8 %; |
K. |
budući da su vlasti DR Konga sustavno zlostavljale organizacije civilnog društva i borce za ljudska prava, među ostalim Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, Katoličku crkvu i Comité Laïc de Coordination (CLC); budući da je, prema skupinama koje se bore za ljudska prava, u DR Kongu trenutačno u zatočeništvu najmanje 358 političkih zatvorenika; |
L. |
budući da je 29. i 30. prosinca 2017. sedmero boraca za ljudska prava – Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji i Arciel Beni, svi povezani s pokretom civilnog društva Filimbi – uhićeno i zatočeno bez naloga te budući da nije poznato gdje se nalazi Palmer Kabeya, još jedan borac za ljudska prava; |
M. |
budući da se povećava učestalost otmica humanitarnih radnika i pripadnika mirovnih snaga te napada na njih, čime se humanitarne organizacije prisiljavaju na odgodu isporuke pomoći i obustavu djelovanja; |
N. |
budući da tri nacrta zakona predstavljena u Nacionalnoj skupštini DR Konga (o regulaciji nevladinih organizacija, o borcima za ljudska prava i o borbi protiv terorizma) u sadašnjem obliku nisu u skladu s regionalnim i međunarodnim standardima ljudskih prava te predstavljaju nezapamćenu prijetnju neovisnom djelovanju civilnog društva u DR Kongu; |
O. |
budući da je EU odlučio do prosinca 2018. produljiti restriktivne mjere protiv pojedinaca usvojene zbog ometanja izbornog procesa i povreda ljudskih prava; |
1. |
izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja humanitarnog, političkog i sigurnosnog stanja u DR Kongu; snažno osuđuje sve povrede ljudskih prava i činove nasilja, osobito nad mirnim prosvjednicima, među ostalim i zabranu mirnih javnih prosvjeda te politike zastrašivanja, uhićenja i pritvaranja svih protivnika režima; poziva vlasti DR Konga da smjesta i bezuvjetno oslobode sve zatvorenike savjesti te da provedu neovisnu istragu u vezi s nasilnim gušenjem prosvjeda u prosincu 2017. te otkrivenim masovnim grobnicama; |
2. |
podsjeća da vlada DR Konga snosi primarnu odgovornost za zaštitu civila koji se nalaze na njezinu teritoriju i pod njezinom jurisdikcijom, što se odnosi i na zločine protiv čovječnosti i ratne zločine; |
3. |
izražava izrazitu zabrinutost zbog dokaza koje su predstavile organizacije za ljudska prava, osobito istražnog izvješća Međunarodne federacije za ljudska prava iz prosinca 2017. o masakrima u Kasaiju, prema kojemu sigurnosne snage DR Konga i paravojne postrojbe koje imaju potporu vlade u provinciji Kasai provode „namjernu strategiju terora i uništavanja koja dovodi do zločina protiv čovječnosti”; poziva Međunarodni kazneni sud i UN da istraže te navode; |
4. |
izražava zabrinutost zbog položaja žena i djece u DR Kongu; oštro osuđuje upotrebu silovanja, seksualnog nasilja i mučenja; izražava zabrinutost zbog navoda o tome da paravojne postrojbe uz kongoansku potporu nezakonito novače i zapošljavaju djecu vojnike te smatra da prestanak korištenja djece vojnika mora biti prioritet kongoanskih vlasti i međunarodne zajednice; |
5. |
izražava duboko žaljenje zbog činjenice da izbori nisu održani do kraja 2017., kako je dogovoreno; podsjeća da su kongoanske vlasti i institucije odgovorne za efektivnu provedbu novog izbornog kalendara, u skladu s Ustavom DR Konga i Silvestarskim političkim dogovorom; ustraje u tome da se transparentni, slobodni i pravedni predsjednički i parlamentarni izbori održe 23. prosinca 2018.; podsjeća da CENI mora biti neovisna, nepristrana i uključiva institucija te poziva vladu DR Konga da osigura dostatna sredstva; nadalje, poziva CENI i vladu da uvedu kvartalne rokove za izborni kalendar u cilju praćenja napretka te kao jasan znak da se vlada obvezala održati izbore; podsjeća da isključivo vjerodostojni izbori nude izlaz iz krize; |
6. |
ističe da protivnicima u egzilu mora biti omogućen siguran i bezuvjetan povratak te da svaki građanin mora imati pravo kandidirati se na izborima; pozdravlja osnivanje, uz sudjelovanje Afričke unije, Međunarodne organizacije za frankofoniju, Južnoafričke razvojne zajednice i UN-a, koordinirane skupine stručnjaka zaduženih za pružanje podrške provedbi izbornog procesa i olakšavanje isporuke financijske, logističke i tehničke pomoći DR Kongu; podržava doprinos EU-a izbornom procesu u DR Kongu i poziva EU da izborno financiranje uvjetuje time da vlada DR Konga mora provesti konkretne mjere kojima pokazuje jasnu političku volju za održanje izbora 23. prosinca 2018., uključujući, ponajprije, objavu realističnog izbornog proračuna te jamstva u području svih temeljnih prava i sloboda za sve političke stranke i organizacije civilnog društva; |
7. |
oštro osuđuje sve oblike zlostavljanja i prijetnji protiv civilnog društva i nevladinih organizacija; posebno izražava zabrinutost zbog nedavnih prijetnji smrću upućenih predstavnicima Međunarodne federacije za ljudska prava i srodnih organizacija; poziva vlasti DR Konga i sigurnosne snage da u potpunosti poštuju uvjete iz Sporazuma iz Cotonoua, kao i iz Silvestarskog političkog dogovora, osobito prava pojedinaca na ostvarivanje slobode izražavanja, okupljanja i prosvjedovanja; poziva vlasti DR Konga da što prije ratificiraju Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju; |
8. |
ne odobrava nacrte zakona predstavljenih u Nacionalnoj skupštini DR Konga o regulaciji nevladinih organizacija, borcima za ljudska prava i borbi protiv terorizma; potiče vlasti DR Konga da u potpunosti poštuju zakonodavni postupak te da usklade nacrte zakona s međunarodnim i regionalnim standardima zaštite i promicanja ljudskih prava; |
9. |
poziva EU, države članice i međunarodnu zajednicu da pruže veću potporu i zaštitu borcima za ljudska prava; poziva vlasti DR Konga da istraže i privedu pravdi osobe koje napadaju borce za ljudska prava i guše demokratske prosvjede; |
10. |
pozdravlja najavu glavnog tajnika UN-a o provedbi istrage u vezi s napadom paravojnih postrojbi Savezničkih demokratskih snaga na postrojbe MONUSCO-a 7. prosinca 2017., u kojemu je 15 pripadnika mirovnih snaga u pokrajini Sjeverni Kivu izgubilo život; |
11. |
izražava zabrinutost zbog nedavnog smanjenja broja postrojbi UN-a i proračunskih rezova; poziva Vijeće sigurnosti UN-a i države članice UN-a da se pobrinu da MONUSCO primi odgovarajuća sredstva za izvršenje zadaća koje su mu povjerene njegovim mandatom; podsjeća da mandat MONUSCO-a uključuje doprinos zaštiti civila i pružanje podrške provedbi političkog sporazuma; |
12. |
potiče EU i njegove države članice da kao prioritet utvrde vrijednosti ljudskih prava; ponovno ističe važnost utvrđivanja individualne odgovornosti za povrede ljudskih prava i druge postupke kojima se ugrožava mirno okončanje sukoba u DR Kongu; pozdravlja, u tom pogledu, korištenje ciljanih sankcija EU-a te poziva EU da razmotri dodatna sredstva, kao što je navedeno u Sporazumu iz Cotonoua, u slučaju da se stanje nastavi pogoršavati i da se ne postigne znatan napredak u pronalasku mirnog rješenja; |
13. |
podsjeća da je u travnju 2015. Ibrahim Thiaw, zamjenik izvršnog direktora Programa Ujedinjenih naroda za okoliš, izjavio da se svake godine eksploatiraju prirodni resursi u vrijednosti od više od milijardu američkih dolara i da većina zarade od toga, do 98 % dobiti, ide u ruke međunarodnih grupacija, dok se preostalih 2 % koristi za financiranje naoružanih skupina u DR Kongu; poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere protiv europskih poduzeća koja se ne pridržavaju međunarodnih standarda ili ne pružaju odgovarajuću odštetu žrtvama kršenja ljudskih prava za koja su izravno ili neizravno odgovorna; poziva da se hitno provede sporazum o uredbi EU-a o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima (Uredba (EU) 2017/821 (4)) koji su države članice postigle 15. lipnja 2016. i da se na razini Europske unije i Ujedinjenih naroda nastavi rad u cilju daljnjeg razvoja međunarodnog zakonodavstva u tom području; |
14. |
ponavlja da daje podršku Afričkoj uniji, Međunarodnoj organizaciji za frankofoniju i Južnoafričkoj razvojnoj zajednici te, posebice, Angoli, kao akterima koji potiču politički dijalog u DR Kongu i cijeloj regiji; |
15. |
izražava zabrinutost zbog izbijanja epidemije kolere te poziva na pružanje veće humanitarne pomoći u borbi protiv nje; poziva EU i države članice da šalju više financijske i humanitarne pomoći preko pouzdanih organizacija kako bi se zadovoljile hitne potrebe stanovništva; |
16. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, Vijeću ministara i Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu te predsjedniku, premijeru i parlamentu Demokratske Republike Konga. |
(1) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0264.
(2) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0017.
(3) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0479.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/57 |
P8_TA(2018)0018
Provedba Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama (2017/2039(INI))
(2018/C 458/07)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (1), |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/779 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog predfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu iz Inicijative za zapošljavanje mladih (2), |
— |
uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi programa Jamstvo za mlade (3), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646), |
— |
uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 3/2015 iz ožujka 2015. naslovljeno „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”, |
— |
uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 5/2017 Europskog revizorskog suda iz ožujka 2017. naslovljeno: „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene? Procjena programa „Garancija za mlade” i Inicijative za zapošljavanje mladih”, |
— |
uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. listopada 2017. o kontroliranju trošenja i praćenje troškovne učinkovitosti programa Jamstva za mlade EU-a (4), |
— |
uzimajući u obzir dubinsku analizu svojeg resornog odjela za proračunska pitanja od 3. veljače 2016. naslovljenu „Ocjena Inicijative za zapošljavanje mladih”, |
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 10. lipnja 2016. za preporuku Vijeća o uspostavi programa Jamstvo za vještine (COM(2016)0382), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. o Inicijativi o mogućnostima za mlade (5), |
— |
uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo, |
— |
uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, njezin Dodatni protokol i revidiranu verziju koja je stupila na snagu 1. srpnja 1999., |
— |
uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 8 koji glasi „promovirati uključiv i održiv gospodarski rast, punu zaposlenost i dostojanstven rad za sve”, koje je 2015. godine usvojio UN i koji se odnose na cijeli svijet, uključujući EU, |
— |
uzimajući u obzir izvješće kojem je autor Jean-Claude Juncker, u bliskoj suradnji s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Marijem Draghijem i Martinom Schulzom od 22. lipnja 2015. o dovršavanju europske gospodarske i monetarne unije („Izvješće petorice predsjednika”), dokument Komisije za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe od 26. travnja 2017. i 31. svibnja 2017. o produbljivanju europske monetarne unije te Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. o budućnosti Europe, |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. o uspostavi europskog stupa socijalnih prava (COM(2017)0250 i Preporuku Komisije (EU) 2017/761 od 26. travnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (6), |
— |
uzimajući u obzir rad i istraživanje Eurofounda, Cedefopa, Međunarodne organizacije rada, Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj, Europske konfederacije sindikata, Europskog sindikalnog instituta, Konfederacije europske poslovne zajednice (BusinessEurope), Europskog udruženja obrtnika, malih i srednjih poduzetnika, Europskog centra za poduzeća u javnom vlasništvu i od općeg gospodarskog interesa, mreže Eurocities i Europskog foruma mladih, |
— |
uzimajući u obzir govor predsjednika Junckera o stanju Unije održan 13. rujna 2017., Smjernice za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Uniju (nacrt Programa rada Komisije do kraja 2018.) i pismo namjere Komisije upućeno Antoniju Tajaniju i estonskom premijeru Jüriju Ratasu od 13. rujna 2017., |
— |
uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za prava žena i jednakost spolova(A8-0406/2017), |
A. |
budući da se zbog financijske i gospodarske krize stopa nezaposlenosti mladih popela s 15 % u 2008. godini na najvišu vrijednost od 24 % početkom 2013. i da ta prosječna stopa prikriva velike razlike među državama članicama i regijama; budući da su stope nezaposlenosti mladih u 2013. ostale blizu 10 % u Njemačkoj, Austriji i Nizozemskoj, a u Italiji, Španjolskoj, Hrvatskoj i Grčkoj dosegle su najviše vrijednosti blizu ili znatno više od 40 %; |
B. |
budući da su mjere usmjerene na smanjenje javne potrošnje pokazale negativan utjecaj, posebice na mlade zbog rezova u obrazovanju, obučavanju, stvaranju radnih mjesta i službama za pružanje potpore; |
C. |
budući da su politike koje pogađaju mlade razvijane bez uključivanja dotičnih mladih osoba i njihovih predstavnika; |
D. |
budući da se zbog dugih razdoblja nezaposlenosti mladi mogu osjećati marginalizirani, izolirani, odsječeni od društva te da nezaposlenost mladih može imati „učinak s trajnim posljedicama”, što znači da postoji veća vjerojatnost da će ponovno postati nezaposleni, da će imati niže prihode i slabije izglede u karijeri u svojem radnom vijeku; budući da zanemarivanje mladih predstavlja ogroman gubitak javnih i privatnih ulaganja te vodi sveopćoj nesigurnosti zaposlenja i gubitku vještina, s obzirom na neiskorišten i oslabljen ljudski potencijal koji je s tim povezan; |
E. |
budući da je 2012. trećina zaposlenih u Europi bila ili prekvalificirana ili nedovoljno kvalificirana za svoj posao (7) i budući da su mladi zaposleni često formalno prekvalificirani, a istodobno, češće nego stariji radnici, imaju poslove koji ne odgovaraju njihovim vještinama; |
F. |
budući da mladim radnicima prijeti viši rizik od toga da se nađu na nesigurnom radnom mjestu; budući da su izgledi radnog odnosa s više negativnih strana dvostruko veći za radnike mlađe od 25 godina, nego za radnike u dobi od 50 godina ili starije (8); |
G. |
budući da uspješan prijelaz iz škole na radno mjesto i iz neaktivnosti na radno mjesto te pronalazak prvog pravog posla osnažuju i motiviraju mlade ljude, a to im pomaže i da razviju osobne i profesionalne vještine kako bi postali neovisni, samosvjesni građani i da dobro započnu svoje karijere; |
H. |
budući da je stopa nezaposlenosti mladih u 28 država članica EU-a, nakon dostizanja najviše vrijednosti od 24 % u 2013., bila u konstantnom padu i pala na razinu ispod 17 % u 2017.; budući da je razina nezaposlenosti mladih ostala visoka te da je ta razina niža od 11 % u samo nekoliko država članica (Austrija, Češka, Nizozemska, Malta, Mađarska i Njemačka) te da među državama članicama vladaju ozbiljne razlike; |
I. |
budući da analiza raščlanjivanja po spolovima rada na puno i nepuno radno vrijeme diljem Europe otkriva da je u razdoblju 2007. do 2017. razlika između spolova ostala ista te da muškarci i dalje čine oko 60 % zaposlenih na puno radno vrijeme u dobi od 15 do 24 godine, ali čine samo oko 40 % iste dobne skupine zaposlenih na nepuno radno vrijeme; |
J. |
budući da je, nažalost, kao statistička činjenica stopa nezaposlenosti mladih općenito otprilike dvaput veća od prosječne opće stope nezaposlenosti, i tijekom razdoblja gospodarskog rasta i za vrijeme recesija; |
Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade
K. |
budući da je 22. travnja 2013. Vijeće u obliku preporuke uspostavilo Garanciju za mlade, kojom se države članice obvezuju da će mladima omogućiti kvalitetno zaposlenje, nastavak školovanja, naukovanje ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od gubitka zaposlenja ili završetka formalnog obrazovanja; |
L. |
budući da bi mnoge države članice, s obzirom na to da nisu imale mnogo uspjeha s regulativama i prilikama koje su dosad bile dostupne u borbi protiv nezaposlenosti mladih, trebale staviti veći naglasak na učinkovitu upotrebu financijskih sredstava i alata dostupnih u okviru Europskog socijalnog fonda; |
M. |
budući da je u veljači 2013. Vijeće pristalo uspostaviti Inicijativu za zapošljavanje mladih koja je pokrenuta kao glavni proračunski instrument EU-a povezan s Europskim socijalnim fondom i to kako bi se pomoglo određenim regijama u državama članicama u kojima su stope nezaposlenosti mladih posebno visoke, ponajprije uvođenjem programa u okviru Garancije za mlade; |
N. |
budući da je provođenje programa Garancije za mlade obveza preuzeta na razini EU-a, dok je Inicijativa za zapošljavanje mladih usmjerena na one države članice i regije u kojima stope nezaposlenosti iznose više od 25 %, za što uvjete ispunjava 20 država članica, bilo djelomice ili potpuno; |
O. |
budući da se zbog potrebe za brzom mobilizacijom sredstava uplate u proračun Inicijative za zapošljavanje mladih za 2014. i 2015. koncentrirale na početku tog razdoblja kako bi se maksimizirao učinak mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje; budući da je zbog kašnjenja u provedbi na nacionalnoj i regionalnoj razini pojačano financiranje na početku razdoblja kao mjera nije postiglo dovoljan učinak; budući da je 2015. stopa predfinanciranja uvjetno povećana s 1 % na 30 % te da je većina država članica koje su ispunjavale uvjete tu mjeru uspješno primijenila; |
P. |
budući da je glavna ambicija Inicijative za zapošljavanje mladih i Jamstva za mlade doprijeti do mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju se (skupina NEET) koji su u najvećoj opasnosti od isključivanja te istovremeno uzeti u obzir činjenicu da su izrazom „NEET” obuhvaćene razne podskupine mladih ljudi s različitim potrebama; |
Q. |
budući da je Garancija za mlade osmišljena kako bi se skupina NEET učinkovito uključila na tržište rada tako što će se ponuditi individualizirani pristupi koji vode kvalitetnim ponudama za zaposlenje i unapređenju zapošljivosti mladih te kako bi se u širem kontekstu podržalo mlade u prijelazu iz škole na posao te riješio problem neusklađenosti dostupnih vještina s potrebama tržišta rada; budući da su odgovarajuće strategije informiranja koje se provode u državama članicama u tom pogledu potrebne; |
R. |
budući da je Međunarodna organizacija rada u 2015. procijenila da je trošak provedbe Garancije za mlade u 28 država članica EU-a 45 milijardi EUR; budući da je Garanciji za mlade u programskom razdoblju 2014. – 2020. dodijeljen skroman proračun od 6,4 milijardi EUR kako bi se nadopunila, a ne zamijenila nacionalna financijska sredstva; |
S. |
budući da je Komisija predložila povećanje proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih za 1 milijardu EUR koju bi popratila 1 milijarda EUR odobrenih sredstava iz ESF-a, u okviru revizije višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2017. – 2020.; budući da je, nakon postizanja dogovora između Parlamenta i Vijeća, ta brojka povećana na 1,2 milijardi EUR; budući da je 5. rujna 2017. Parlament usvojio nacrt izmjene proračuna br. 3/2017 kako bi se u 2017. osiguralo dodatnih 500 milijuna EUR za Inicijativu za zapošljavanje mladih financiranih iz globalne marže za obveze te izrazio žaljenje zbog kašnjenja u proračunskom postupku 2017. uzrokovanom blokadom i kasnim odobrenjem revizije VFO-a u sredini razdoblja u Vijeću; |
T. |
budući da je Europski revizorski sud u svom prvom tematskom izvješću o Garanciji za mlade izrazio zabrinutost u pogledu primjerenosti financiranja (i na nacionalnoj razini i na razini EU-a), definicije „kvalitetne ponude”, nedostatka strategije s jasnim etapama i ciljevima te praćenja rezultata programa i izvještavanja o njima; budući da je isto tako izrazio zabrinutost zbog nedovoljnog uspjeha partnerskog pristupa u razvoju Garancije za mlade sadržanom u Preporuci Vijeća od 22. travnja 2013.; |
U. |
budući da su istinski učinkoviti mehanizmi potrebni za raspravu o poteškoćama u primjeni programa Jamstva za mlade i njihovo rješavanje te da je potrebno da se države članice čvrsto obvežu da će provoditi Jamstvo za mlade u njegovu punom opsegu, uzimajući u obzir posebno lokalne uvjete i omogućavanje razvoja vještina i uspostavljanje primjerenih struktura za evaluaciju; |
V. |
budući da su u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda o Garanciji za mlade prepoznati neki zajednički kriteriji „kvalitetne ponude” te da je Slovačka svoju definiciju koja sadrži odredbe o minimalnom radnom vremenu i održivosti zaposlenja nakon prestanka potpore iz Inicijative za zapošljavanje mladih učinila pravno obvezujućom te uzimajući u obzir zdravstveno stanje primatelja; |
W. |
budući da je Europski revizorski sud u svojem drugom nedavno objavljenom tematskom izvješću o Inicijativi za zapošljavanje mladih i Garanciji za mlade, sastavljenom na temelju uzorka od sedam država članica, istaknuo zabrinutost time što je teško doći do potpunih podataka te što je napredak u provedbi Garancije za mlade ograničen i što rezultati nisu ispunili početna očekivanja; budući da su Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade jedni od najinovativnijih i najambicioznijih političkih odgovora na nezaposlenost mladih nakon gospodarske krize i da bi stoga njihova provedba u nadolazećim godinama trebala uživati daljnju financijsku i političku podršku EU-a, nacionalnih i regionalnih institucija; |
X. |
budući da se troškovna učinkovitost Inicijative za zapošljavanje mladih i konačni cilj Garancije mladih da mladi zasnuju održiv radni odnos mogu postići samo ako se operacije pravilno nadziru na temelju pouzdanih i usporedivih podataka, ako su programi usmjereni na rezultate i ako se prilagodbe vrše u slučajevima u kojima se otkriju neučinkovite i skupe mjere; |
Y. |
budući da je potrebno više napora od strane država članica kako bi se ciljano podržalo mlade ljude najudaljenije ili potpuno odvojene od tržišta rada, poput mladih ljudi s invaliditetom; |
Z. |
budući da bi Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade trebali igrati središnju ulogu u ostvarenju ključnih načela Europskog stupa socijalnih prava; |
AA. |
budući da predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker u svojem govoru o stanju Unije za 2017. nije spomenuo stanje nezaposlenosti mladih u Europi koje je i dalje alarmantno; budući da je u pismu namjere priloženom govoru o stanju Unije za 2017. prepoznata uloga Garancije za mlade kao pomoći za otvaranje radnih mjesta u EU-u; budući da bi borba protiv nezaposlenosti, a posebice nezaposlenosti mladih trebala ostati prioritet za djelovanje EU-a; |
AB. |
budući da su prijavljena kašnjenja u isplatama u okviru mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje mladih koja su često uzrokovana prekasnim osnivanjem upravljačkih tijela ili nedovoljnim upravnim kapacitetima nacionalnih ili regionalnih tijela; |
AC. |
budući da bi mjere iz Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade poput stažiranja i naukovanja trebale pomoći u olakšavanju prijelaza na tržište rada te nikad ne bi trebale biti zamjena za redovite ugovore o radu; |
AD. |
budući da, kad je riječ o mladim ženama u ruralnim područjima, nezakonito zapošljavanje ili neprijavljivanje statusa nezaposlene osobe dovodi do nepreciznih statističkih podataka i do razlika u mirovinama; budući da ta praksa negativno utječe na društvo u cjelini, a posebno na dobrobit žena, te na druge oblike socijalnog osiguranja i mogućnosti za promjene karijere ili buduće mogućnosti zapošljavanja; |
AE. |
budući da je 16 milijuna osoba iz skupine NEET sudjelovalo u programu Garancija za mlade, a Inicijativom za zapošljavanje mladih pružena je izravna potpora za više od 1,6 milijuna mladih ljudi u EU-u; |
AF. |
budući da su u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih države članice donijele više od 132 mjere za tržište rada koje su usmjerene na mlade osobe; |
AG. |
budući da je 75 % ukupnog proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih odobreno, a 19 % su države članice već uložile, zbog čega je stopa izvršenja proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih najviša među europskim strukturnim i investicijskim fondovima; |
AH. |
budući da više izvješća o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih pokazuje da se, unatoč zabrinutosti u pogledu dostatnosti financiranja i procjene ukupnih potrebnih ulaganja, raspoloživa sredstva uspješno usmjeravaju prema zadovoljavanju regionalnih potreba te da su usmjerena na konkretne regije i skupine korisnika; |
AI. |
budući da Komisija od uspostave europske strategije zapošljavanja 1997. podupire niz mjera osmišljenih za poboljšanje mogućnosti zapošljavanja i obrazovanja za mlade (9); budući da su od krize napori EU-a posebno usmjereni na Garanciju za mlade i Inicijativu za zapošljavanje mladih; |
AJ. |
budući da se Garancija za mlade financira iz ESF-a, nacionalnih proračuna i Inicijative za zapošljavanje mladih, dok se Inicijativom za zapošljavanje mladih mogu financirati izravno otvaranje radnih mjesta, naukovanje, stažiranje i daljnje obrazovanje za ciljane skupine Inicijative za zapošljavanje mladih u regijama koje za to ispunjavaju uvjete; budući da za mjere Inicijative za zapošljavanje mladih rok trajanja nije unaprijed definiran, dok se u okviru Garancije za mlade zahtijeva da se ponuda da u roku od četiri mjeseca; |
AK. |
budući da je Garancija za mlade dovela do provedbe strukturnih reformi u državama članicama kako bi, ponajprije, modeli obrazovanja i osposobljavanja bili prilagođeniji tržištu rada u cilju ostvarivanja njezinih ciljeva; |
AL. |
budući da vanjski čimbenici poput konkretne gospodarske situacije ili modela proizvodnje svake pojedinačne regije utječu na postizanje ciljeva utvrđenih u Garanciji za mlade; |
Uvod
1. |
vjeruje da Garancija za mlade mora biti prvi korak prema potrebama za poslom mladih osoba; podsjeća da poslodavci imaju obvezu sudjelovati u procesu osiguravanja pristupačnih programa strukovnog obrazovanja, početničkih poslova i kvalitetnih stažiranja; |
2. |
ističe da aspekt kvalitete pristojnih radnih mjesta za mlade osobe ne smije nikada biti doveden u pitanje; ističe da temeljni radni standardi i drugi standardi povezani s kvalitetom rada poput radnog vremena, minimalne plaće, socijalne sigurnosti te zdravlja i sigurnosti na poslu moraju biti u središtu pri poduzimanju napora; |
3. |
prima na znanje znatne razlike u gospodarskim rezultatima u smislu i gospodarskog rasta i povećanja zaposlenosti u 28 država članica EU-a, što zahtijeva odlučan politički odgovor; primjećuje da određene države članice zaostaju u provedbi potrebnih strukturnih reformi; napominje da se radna mjesta stvaraju provođenjem zdravih gospodarskih politika, kao i politika zapošljavanja i ulaganja, koje su u konačnici u nadležnosti država članica; izražava svoju zabrinutost zbog dugoročnog učinka gospodarskog razvoja regija u kojima dolazi do odljeva mozgova; |
4. |
podsjeća da u sklopu provedbenih pravila za Inicijativu za zapošljavanje mladih države članice moraju birati između različitih načina provedbe programa (namjenski program, prioritetne osi u okviru postojećeg operativnog programa ili dio nekoliko različitih prioritetnih osi); ističe da je, s obzirom na različite mogućnosti provedbe te na temelju dobivenih rezultata, potrebna razmjena najboljih praksi u cilju njihovog uključivanja u buduće faze programa; |
5. |
sa zabrinutošću napominje da se u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 5/2017 navodi da postoji rizik da financijska sredstva EU-a jednostavno zamjenjuju nacionalna financijska sredstva, a da ne stvaraju dodanu vrijednost; podsjeća na to da je u skladu s načelom dodatnosti cilj Inicijative za zapošljavanje mladih nadopuniti nacionalna financijska sredstva, a ne zamijeniti politike i financijska sredstva država članica za borbu protiv nezaposlenosti mladih; ističe da se samo proračunom Inicijative za zapošljavanje mladih ne može ostvariti ambicija da se svim mladim ljudima ponudi kvalitetno zaposlenje, nastavak školovanja, naukovanje ili stažiranje u roku od četiri mjeseca nakon gubitka posla i završetka formalnog obrazovanja, niti je taj program ikada bio tako zamišljen; |
6. |
naglašava kako je potrebno da Inicijativa za zapošljavanje mladih bude pokretač u prvom redu reformi politika, a onda i bolje koordinacije u područjima zapošljavanja i obrazovanja, prije svega u državama članicama koje se suočavaju s visokim stopama nezaposlenosti mladih, s ciljem osiguravanja da te države članice uvedu integrirane, sveobuhvatne i dugoročne pristupe rješavanju nezaposlenosti mladih koji bi povećali zapošljivost mladih, dali im bolje prilike i doveli do održivog zapošljavanja, a ne da provode niz fragmentiranih (postojećih) politika; smatra da su Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade moćni alati u borbi protiv socijalne isključenost skupina najmarginaliziranijih mladih osoba; vjeruje da je važno raditi na postizanju ciljeva strategije Europa 2020. u pogledu zapošljavanja, stope prekida školovanja i socijalne isključenosti; |
7. |
podsjeća da je u skladu s Preporukom Vijeća o uspostavi programa Jamstvo za mlade definirano šest smjernica na kojima bi se trebali temeljiti programi Garancije za mlade: izgradnja partnerskih pristupa, mjere rane intervencije i aktivacije, mjere potpore s ciljem uključivanja u tržište rada, korištenje sredstava Unije, procjena i stalno poboljšanje reformi i inicijativa; ističe da je, prema izvješćima o ocjeni, vrlo malo država članica dalo podatke o tim aspektima i njihovoj punoj ocjeni; |
8. |
ističe da bi trebalo uložiti više i u domaću i u prekograničnu mobilnost kako bi se smanjila stopa nezaposlenosti mladih te riješio problem neusklađenosti vještina; poziva na bolje usklađivanje ponude posla i vještina sa zahtjevima tako što će se olakšati mobilnost među regijama (uključujući prekogranične regije); prepoznaje da države članice moraju posvetiti posebnu pozornost osiguravanju bolje povezanosti sustava obrazovanja s tržištem rada u prekograničnim regijama, primjerice promicanjem obrazovanja na jezicima susjednih zemalja; |
9. |
podsjeća da je visoka stopa nezaposlenosti mladih uzrokovana: učincima svjetske gospodarske krize na tržišta rada, ranim napuštanjem školovanja bez dovoljnih kvalifikacija, nedostatkom relevantnih vještina i radnog iskustva, sve većom prisutnošću nesigurnih oblika kratkoročnog zaposlenja nakon čega slijede razdoblja nezaposlenosti, ograničenim mogućnostima osposobljavanja i nedovoljnim ili neadekvatnim aktivnim programima tržišta rada; |
10. |
smatra da praćenje Inicijative za zapošljavanje mladih mora biti podržano pouzdanim podacima; smatra da su trenutačno dostupni podaci o praćenju i rezultatima nedovoljni za sveobuhvatnu procjenu provedbe i postignutih rezultata Inicijative za zapošljavanje mladih kao glavnog financijskog instrumenta Garancije za mlade, posebice zbog početnih kašnjenja u uspostavi operativnih programa u državama članicama i činjenice da se još uvijek nalaze u relativno ranim fazama provedbe; ustraje u tome da je potrebno zadržati zaposlenost mladih kao jedan od prioriteta djelovanja EU-a; međutim, zabrinut je zbog podataka o učincima Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade kao politika Unije za rješavanja problema nezaposlenosti mladih iznesenih u nedavnom izvješću Europskog revizorskog suda, ali pritom uzima u obzir ograničeno teritorijalno i vremensko područje primjene tih programa; |
11. |
stajališta je da bi strategija za povećanje zaposlenosti mladih, kako bi bila istinski učinkovita, trebala uključivati okrugle stolove na kojima bi sudjelovali zainteresirane strane, uzimati u obzir teritorijalni kontekst u kojem bi se strategija trebala provoditi i osigurati ciljano osposobljavanje koje ispunjava potrebe poduzeća, a istovremeno je uravnoteženo s nastojanjima i vještinama mladih osoba; ističe da bi se istom strategijom trebalo osigurati visokokvalitetno osposobljavanje i potpuna transparentnost u dodjeli financijskih sredstava agencijama za osposobljavanje te da bi se korištenje tih sredstava trebalo pomno nadzirati; |
12. |
žali zbog činjenice što su se države članice na spomenuto odlučile obvezati samo u obliku neobvezujućeg instrumenta Preporuke Vijeća; ističe da je cilj Garancije za mlade u mnogim državama članicama još daleko od ostvarenja; |
Dopiranje do najisključenijih mladih osoba
13. |
napominje da mlade osobe s invaliditetom nisu obuhvaćene niti područjem primjene Inicijative za zapošljavanje mladih niti Garancije za mlade; poziva Komisiju i države članice da prilagode svoje operativne programe kako bi osigurale da mjere Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade budu stvarno dostupne svim osobama s invaliditetom, da osiguraju jednakost pristupa mladim osobama s invaliditetom i ispune potrebe pojedinaca; |
14. |
ističe da su za dopiranje do skupine NEET potrebni snažni i kontinuirani napori nacionalnih tijela i međusektorska suradnja jer je skupina NEET heterogena, a njezini pripadnici imaju različite potrebe i vještine; stoga naglašava potrebu za točnim i sveobuhvatnim podacima o svim pripadnicima skupine NEET s ciljem njihovog registriranja i učinkovitijeg dopiranja do njih jer bi se pomoću raščlanjenih podataka, uključujući podatke po regijama, moglo prepoznati koje bi skupine trebale biti ciljne i kako bi se inicijative za zapošljavanje mogle bolje prilagoditi primateljima; |
15. |
vjeruje da Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih nisu zamjene za korištenje makroekonomskih instrumenata i drugih politika za poticanje zaposlenosti mladih; dodaje da je pri procjeni provedbe i učinka Garancije za mlade važno imati na umu različite da u državama članicama vladaju različite makroekonomske klime i stanja proračuna; smatra da je potrebno iscrtati dugoročan program strukturnih reformi za Garanciju za mlade ako će se produživati njegovo trajanje; naglašava jasnu potrebu za učinkovitijom koordinacijom među različitim državama članicama; |
16. |
podržava razvoj jedinstvenih kontaktnih točaka kako bi se osiguralo da su sve usluge i smjernice lako dostupne i besplatne za mlade ljude te da se nalaze na jednom mjestu; |
17. |
zabrinut je zbog početnih primjedbi da je potrebno poboljšati registraciju i dopiranje do svih pripadnika skupine NEET, posebice onih neaktivnih i onih za koje se pokazalo da ih je teško ponovno integrirati; poziva države članice da uspostave prikladne i prilagođene strategije dopiranja do svih pripadnika skupine NEET te da provode integriran pristup u smjeru individualiziranije pomoći i usluga dostupnih za podupiranje mladih ljudi koji se suočavaju s višestrukim preprekama; poziva države članice da obrate posebnu pozornost na potrebe ugroženih pripadnika skupine NEET te da uklone negativne stavove pune predrasuda prema njima; |
18. |
ističe potrebu da se mjere prilagode lokalnim potrebama kako bi se povećao njihov učinak; poziva države članice da provedu posebne mjere zapošljavanja mladih u ruralnim područjima; |
19. |
poziva države članice da brzo poboljšaju priopćavanje informacija o postojećim programima potpore mladim osobama, a posebice skupinama najudaljenijima od tržišta rada, i to kampanjama za podizanje osviještenosti, koristeći se i tradicionalnim i modernim medijskim kanalima poput socijalnih mreža; |
Osiguravanje kvalitete ponuda u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih
20. |
prima na znanje pozive na definiranje pojma kvalitetne ponude u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; ističe potrebu za izradom sveobuhvatne, usuglašene definicije kojom bi se u obzir uzeto rad Odbora za zapošljavanje Vijeća u suradnji s Komisijom, Međunarodne organizacije rada i relevantnih dionika; ističe da je kvalitetna ponuda višedimenzionalna mjera koja vodi održivoj, dobro prilagođenoj integraciji sudionika na tržištu rada koja se postiže razvijanjem vještina te da bi trebala odgovarati razini kvalifikacija i profilu sudionika te uzimati u obzir potrebe za zapošljavanjem; poziva države članice da osiguraju da se relevantna socijalna zaštita, pravila o radnim uvjetima i razine naknada primjenjuju na sve sudionike; skreće pozornost na standarde kvalitete navedene u Smjernicama za evaluaciju Inicijative za zapošljavanje mladih koje je Komisija izdala 2015. i u kojima se utvrđuju značajke ponuda za zapošljavanje, njihova relevantnosti za potrebe sudionika, ishodi za tržište rada nakon dobivanja ponuda te udio ponuda koje nisu prihvaćene ili su prijevremeno napuštene kao relevantni pokazatelji za procjenu kvalitete zaposlenja; |
21. |
podsjeća da Međunarodna organizacija rada „dostojanstven rad” definira kao „rad koji je produktivan i koji nudi pravedan prihod, uz sigurno radno mjesto i socijalnu zaštitu, bolje izglede za osobni razvoj i socijalnu integraciju, slobodu ljudi u vezi s izražavanjem vlastitih problema, organiziranjem i sudjelovanjem u odlukama koje utječu na njihov život te jednake prilike za sve žene i muškarce” te da ti minimalni standardi u slučaju zaposlenih mladih osoba nisu ispunjeni; |
22. |
smatra da bi mlade osobe isto tako trebale sudjelovati u praćenju kvalitete ponuda; |
23. |
ističe da se u kvalitetnom pripravničkom ugovoru mora poštovati kvalitetna okvirna ponuda sljedećih jamstava: pripravništvo se mora temeljiti na pisanom ugovoru u kojem su sadržane transparentne informacije o pravim i obvezama ugovornih strana te definirani konkretni ciljevi i značajke visokokvalitetnog osposobljavanja mora biti postavljen mentor ili nadzornik koji će ocjenjivati rezultate pripravnika po završetku pripravništva pripravništvo mora imati određeno trajanje, duljina trajanja pripravništva kod istog poslodavca mora biti ograničena, a ugovor bi trebao sadržavati jasne odredbe o pokriću socijalnim osiguranjem te o naknadi; |
24. |
potiče države članice da postupno ažuriraju i revidiraju operativne programe Inicijative za zapošljavanje mladih uz uključivanje socijalnih partnera i organizacija mladih kako bi dodatno poboljšale svoje djelovanje na temelju stvarnih potreba mladih osoba i tržišta rada; |
25. |
ističe da je moguće utvrditi troši li se dobro proračun Inicijative za zapošljavanje mladih i postiže li se cilj Garancije za mlade da mladi zasnuju održiv radni odnos samo ako se operacije pomno i transparentno nadziru na temelju pouzdanih i usporedivih podataka te ako se državama članicama koje nisu postigle nikakav napredak na to ambicioznije skrene pozornost; poziva države članice da hitno unaprijede praćenje, izvješćivanje i kvalitetu podataka te da zajamče prikupljanje pouzdanih i usporedivih podataka i brojki o trenutnom stanju provedbe Inicijative za zapošljavanje mladih te ih pravovremeno stave na raspolaganje, i to češće nego što se to zahtijeva u okviru njihove godišnje obveze izvješćivanja definirane u članku 19. stavku 2. Uredbe o ESF-u; poziva Komisiju da revidira svoje smjernice o prikupljanju podataka u skladu s preporukama Europskog revizorskog suda i kako bi se smanjio rizik od precjenjivanja rezultata; |
26. |
napominje prijedlog različitih vrsta programa koji su osmišljeni u državama članicama u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; smatra da su u nekim državama članicama nacionalni propisi dvosmisleni u pogledu ciljeva i pristupa te nejasno sročeni te da je preko njih ponuđen ograničen izbor mogućnosti za promicanje zapošljavanja; smatra da su njihovo znatno diskrecijsko pravo i izostanak jasnih mehanizama nadzora povremeno dovodili do zamjene radnih mjesta ponudama u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; |
27. |
zabrinut je zbog dojava o neprimjerenoj uporabi mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje mladih, uključujući kašnjenje u isplati naknada mladim osobama i zloupotrebe pripravništava tj. njihovo prekomjerno korištenje; izražava svoju spremnost za borbu protiv takvih praksi; smatra da se opetovano korištenje Garancije za mlade ne bi trebalo kositi s namjerom aktivacije tržišta i ciljem trajnijeg uključivanja mladih u tržište rada; |
28. |
poziva Komisiju i države članice da prepoznaju, razmjenjuju i šire najbolje prakse usmjerene na uzajamno učenje politika koje doprinose osmišljavanju i provedbi politika utemeljenih na dokazima; ističe da promjene na tržištu rada i u digitalizaciji gospodarstva pozivaju na novi pristup politikama zapošljavanja mladih; ističe da je u sklopu Inicijative za zapošljavanje mladih potrebno poraditi na učinkovitim alatima za smanjivanje nezaposlenosti mladih te se ne bi trebale reciklirati neučinkovite politike zapošljavanja; |
29. |
ponavlja da se u Preporuci Vijeća o uspostavi programa Jamstvo za mlade partnerski pristup smatra ključnim problemom u provedbi programa Garancija za mlade i dopiranja do pripadnika skupine NEET; poziva države članice da primjenjuju partnerski pristup tako da aktivno utvrđuju i uključuju relevantne dionike i da učinkovitije promiču program Garancija za mlade među poduzećima, posebice MSP-ovima i manjim obiteljskim poduzećima; ističe da iskustva iz država članica koje su već usvojile pristupe slične Garanciji za mlade prije uvođenja tog programa pokazuju da je uspješan pristup uz sudjelovanje dionika važan za njegovu uspješnu provedbu; |
30. |
ističe važnost organizacija mladih kao posrednika između mladih osoba i javnih službi za zapošljavanje; u tom kontekstu potiče države članice da blisko surađuju s organizacijama mladih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini pri objašnjavanju, planiranju, provedbi i ocjenjivanju Inicijative za zapošljavanje mladih; |
31. |
ističe važnost vještih i moderniziranih javnih službi za zapošljavanje u pružanju prilagođenih usluga osobama iz skupine NEET; poziva države članice da pri provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih na razini EU-a bolje koordiniraju svoje javne službe za zapošljavanje u okviru Europske mreže javnih službi za zapošljavanje; potiče razvoj daljnjih sinergija između javnih i privatnih poslodavaca, poduzeća i obrazovnih sustava; potiče široku upotrebu usluga e-uprave kako bi se smanjila birokracija; |
32. |
poziva Komisiju da izradi procjenu godišnjih troškova učinkovite provedbe Garancije za mlade po državama članicama, uzimajući u obzir procjenu Međunarodne organizacije rada (ILO); |
33. |
ističe da je ključno povećati broj pripravništava dostupnih u okviru Garancije za mlade jer čine samo 4,1 % dosad prihvaćenih ponuda; |
Završne primjedbe
34. |
ističe potrebu za strategijom preoblikovanja Inicijative za zapošljavanje mladih iz protukriznog instrumenta u stabilniji financijski instrument EU-a za rješavanje problema nezaposlenosti mladih u razdoblju nakon 2020., osiguravajući pritom brzu i jednostavnu mobilizaciju sredstava i zahtjev za sufinanciranje kako bi se istaknula primarna odgovornost država članica; napominje da bi se proširenjem Inicijative za zapošljavanje mladih trebale uzeti u obzir napomene Europskog revizorskog suda; ističe da je ukupni cilj programa održiva integracija mladih osoba na tržište rada; naglašava potrebu za postavljanjem jasnih mjerljivih ciljeva; ističe da bi se o tim elementima trebalo raspravljati u kontekstu sljedećeg VFO-a kako bi se osigurali kontinuitet, troškovna učinkovitost i dodana vrijednost; |
35. |
ponavlja svoju podršku Inicijativi za zapošljavanje mladih; ističe da su apsolutno nužni daljnji napori te nastavak političkih i financijskih obveza za rješavanje nezaposlenosti mladih; posebice podsjeća na važnost osiguravanja financijskih sredstava u iznosu od najmanje 700 milijuna EUR za Inicijativu za zapošljavanje mladih u razdoblju od 2018. do 2020., kao što je dogovoreno u okviru revizije VFO-a u sredini razdoblja; također poziva na dodjelu dostatnih odobrenih sredstava za plaćanje kako bi se osigurala pravilna i pravovremena provedba Inicijative za zapošljavanje mladih; |
36. |
naglašava potrebu za poboljšanjem kvalitete ponuda u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade te poziva na buduću raspravu o prihvatljivim dobnim skupinama; |
37. |
smatra da je potrebno postići napredak u smjeru donošenja preporuke s pravnom osnovnom u člancima 292. i 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te poduzeti niz informativnih mjera poput stvaranja lako dostupnih mrežnih stranica koje se ažuriraju s relevantnim informacijama o pravilima koja se odnose na pripravništva u svakoj državi članici kako bi okvir za kvalitetu zapošljavanja mladih postao operativan; |
38. |
uviđa da je Inicijativa za zapošljavanje mladih financijski instrument namijenjen nadopunjavanju inicijativa država članica za borbu s visokim razinama nezaposlenosti mladih i da bi države članice trebale uložiti veće napore kako bi bolje povezala obrazovne sustave i tržišta rada da bolje uključe mlade osobe na tržišta rada na održiv način; pozdravlja mjere i politike uvedene kako bi se riješio problem postojećih neusklađenosti vještina; prepoznaje da korištenje vještina i dalje predstavlja izazov diljem Europe i stoga smatra da je potrebno osigurati bolju usklađenost traženih i dostupnih vještina; |
39. |
smatra da su Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade ključne za učinkovitu provedbu ključnih principa europskog stupa socijalnih prava, posebice br. 1 o obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju, br. 4 o aktivnoj potpori zapošljavanju, br. 5 o sigurnom i prilagodljivom zaposlenju, br. 6 o plaćama, br. 8 o socijalnom dijalogu i uključenosti radnika, br. 10 o zdravom, sigurnom i dobro prilagođenom radnom okruženju te zaštiti podataka, br. 12 o socijalnoj zaštiti, br. 13. o naknadi za nezaposlene, i br. 14. o minimalnom dohotku, |
40. |
poziva Komisiju i države članice da udvostruče napore koje poduzimaju zajedno s Međunarodnom organizacijom rada kako bi pružile prilagođene informacije i izgradile nacionalne kapacitete za provedbu i procjenu programa Garancije za mlade u sljedećim aspektima: osiguravanju pune i održive provedbe inicijative, poboljšanju njezine mogućnost da dopre do neregistriranih pripadnika skupine NEET te mladih ljudi s niskim razinama vještina, izgradnji kapaciteta i poboljšanju kvalitete ponuda; |
41. |
napominje da je, u očekivanju da Komisija objavi konačne podatke koje su joj dostavile države članice, broj mladih ljudi koji su završili program u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih krajem 2015. procijenjen na 203 000, što predstavlja 4 % sudionika; izražava zabrinutost zbog visokog broja sudionika u Inicijativi za zapošljavanje mladih koji nisu dovršili program u nekim državama članicama; vjeruje da je važno ojačati poticaje kako bi se osiguralo da mlade osobe Inicijativu za zapošljavanje mladih smatraju korisnom; |
42. |
podsjeća da bi se kroz Inicijativu za zapošljavanje mladih trebala pružiti financijska potpora za mjere kojima se potiče uključivanje pripadnika skupine NEET na tržište rada, uključujući plaćena pripravništva, stažiranja i naukovanja, ali da to ne bi trebala postati zamjena za stvarni plaćeni radni odnos; |
43. |
predlaže uvođenje dežurne telefonske linije za kršenja prava mladih osoba na razini EU-a kako bi izravno Komisiji mogle prijaviti bilo kakvo negativno iskustvo sa sudjelovanjem u Inicijativi za zapošljavanje mladih i Garancijom za mlade, omogućavajući prikupljanje informacija i istraživanje dojava o praksama zloupotrebe u provedbi politika koje financira EU; |
44. |
pozdravlja prijedlog osnivanja europskog nadzornog tijela za rad, koje je predsjednik Juncker spomenuo u svom govoru o stanju Unije za 2017., kako bi se ojačala suradnja među tijelima za nadzor tržišta rada na svim razinama i bolje rješavalo prekogranične situacije, kao i ostale inicijative za potporu pravičnoj mobilnosti; |
45. |
uviđa uspjeh Inicijative za zapošljavanje mladih u smanjenju stopa nezaposlenosti mladih, a posebno u osiguranju ravnoteže spolova, s obzirom na to da je ta inicijativa obuhvatila oko 48 % muškaraca i 52 % žena; |
46. |
poziva na potpunu provedbu Direktive 2000/78/EZ o jednakom postupanju pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja i Direktive 2010/41/EU o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; |
47. |
smatra neophodnim da Komisija i države članice iznesu pozitivne mjere kako bi se osiguralo da mlade žene i djevojke dobiju kvalitetne ponude za zaposlenje te da se ne zapošljavaju ili ne budu zaglavljene na nesigurnim, potplaćenim i privremenim radnim mjestima na kojima imaju ograničena radnička prava ili ih uopće nemaju; |
48. |
poziva države članice da prikupe statističke podatke razvrstane po spolu kako bi Komisija mogla pokrenuti procjenu učinka Inicijative za zapošljavanje mladih i njezina utjecaja na ravnotežu spolova, u cilju temeljite evaluacije i analize njezine provedbe; |
49. |
poziva države članice da iznađu načine pružanja podrške mladim ženama koje se žele ponovno uključiti na tržište rada ili u sustav obrazovanja osiguravanjem rodne ravnopravnosti pri zapošljavanju, napredovanja u karijeri, usklađenosti poslovnog i privatnog života te usluga skrbi za djecu i odrasle osobe, kao i promicanjem jednake plaće za rad jednake vrijednosti; |
50. |
poziva države članice da ulože više truda u poboljšavanje mjera u okviru obrazovnih sustava kako bi pomogle ugroženim mladim osobama da ostanu zaštićene; |
51. |
sa zabrinutošću primjećuje da se u najnovijim izvješćima o procjeni (10) ističe da je u prvoj fazi provedbe Inicijative za zapošljavanje mladih fokus uglavnom bio na visokoobrazovanim mladim osobama iz skupine NEET, a ne na niskokvalificiranim, neaktivnim osobama koje nisu registrirane u javnim službama za zapošljavanje; |
52. |
poziva države članice da odgovore na taj veliki nedostatak u provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih tako što će razviti, između ostalog, posebne naknadne mjere u cilju provedbe politika za mlade koje su u većoj mjeri utemeljene na dokazima, učinkovitije i kontinuirane; |
53. |
poziva države članice da se pobrinu da njihovo zakonodavstvo omogućava svim mladim ljudima iz utvrđene dobne skupine da se registriraju i zaista sudjeluju u Inicijativi za zapošljavanje mladih (11); |
54. |
skreće pozornost na to da nema pravila o transparentnosti zapošljavanja, trajanja i priznavanja ponuda za stažiranje na otvorenom tržištu te ističe da je samo nekoliko država članica utvrdilo minimalne kriterije kvalitete, pa i za potrebe praćenja programa Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih; |
55. |
uviđa da je ulaganjima iz proračuna EU-a u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih postignut namjeravani učinak i da se ubrzalo proširenje tržišta rada za mlade ljude; smatra da Inicijativa za zapošljavanje mladih predstavlja jasnu dodanu vrijednost EU-a s obzirom na to da se mnogi programi za zapošljavanje mladih ne bi mogli primijeniti bez angažmana EU-a; |
56. |
primjećuje da su prvotno dodijeljena sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih unutar višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. iznosila 6,4 milijarde EUR, od čega 3,2 milijarde iz namjenske proračunske linije, a preostali, jednaki iznos iz Europskog socijalnog fonda; |
57. |
ističe da je, u kontekstu revizije VFO-a u sredini programskog razdoblja, dodatni iznos od 1,2 milijarde EUR za razdoblje 2017. – 2020. za Inicijativu za zapošljavanje mladih dobio političku potporu, dok će jednak iznos biti osiguran iz Europskog socijalnog fonda; međutim, ističe da će se konačna odobrena sredstva za taj program odrediti tijekom predstojećeg godišnjeg proračunskog postupka; |
58. |
pozdravlja činjenicu da je na zahtjev Europskog parlamenta rezultat postupka mirenja za proračun EU-a za 2018. bio odluka da se prvotno predložena posebna sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih povećaju novim odobrenim sredstvima u iznosu od 116,7 milijuna EUR, zbog čega ukupna sredstva iznose 350 milijuna EUR u 2018.; prima na znanje jednostranu obvezu Komisije da predloži daljnje povećanje financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih izmjenom proračuna ako apsorpcijska sposobnost Inicijative za zapošljavanje mladih omogući povećanje; |
59. |
smatra da ukupni proračun za Inicijativu za zapošljavanje mladih nije dovoljan za zadovoljavanje stvarne potražnje i ne pruža sredstva koja su potrebna kako bi se osiguralo da se programom dopre do ciljane publike; podsjeća da je u prosjeku sudjelovalo samo 42 % mladih iz skupine NEET, a u nekim državama članicama ta je brojka bila manja od 20 %; stoga poziva na znatno povećanje sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih u okviru sljedećeg VFO-a i da države članice u svojim nacionalnim proračunima osmisle programe za zapošljavanje mladih; |
60. |
poziva Komisiju da osigura dosljednost u ulaganjima za zapošljavanje mladih poticanjem sinergija između dostupnih izvora i donošenjem dosljednih pravila prikupljenih u sveobuhvatnom vodiču u cilju jamčenja većeg učinka, sinergija, učinkovitosti i pojednostavljenja na terenu; podsjeća da je prioritet smanjiti administrativno opterećenje za upravna tijela; ističe važnost izvješća po državama članicama o financiranju aktivnosti vezanih uz program Garancija za mlade kojima se također prati sinergija između nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, kao potrebe za boljom koordinacijom i tješnjom suradnjom među ključnim dionicima u procesu; |
61. |
poziva Komisiju da poboljša planiranje ulaganja za zapošljavanje mladih nakon 2020. tako što će u potpunosti primjenjivati pristup koji se upotrebljava u planiranju fondova ESI, pri čemu financiranje podliježe sveobuhvatnom preliminarnom planiranju i ex ante procjeni nakon kojih slijedi zaključivanje partnerskog sporazuma; smatra da takav pristup povećava učinak proračuna EU-a; prima na znanje uspješnu provedbu Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama s namjenskim operativnim programima i značajnim doprinosima iz nacionalnih i regionalnih proračuna; |
62. |
nadalje, poziva Komisiju da preoblikuje sadašnji mehanizam fokusirajući se na jednoobrazne rezultate i reviziju učinkovitosti tijekom godišnjeg i završnog izvješćivanja kako bi se bolje nadzirao učinak proračuna EU-a; poziva na primjenu zajedničkih pokazatelja u cijelom EU-a, poput udjela sudionika Inicijative za zapošljavanje mladih koji zahvaljujući mjerama koje financira EU ulaze na primarno tržište rada; |
63. |
naglašava, međutim, da zbog reformiranog planiranja i izvješćivanja ne bi trebalo doći ni do kašnjenja u izvršenju proračuna ni do prekomjernog administrativnog opterećenja upravljačkih tijela, a posebno krajnjih korisnika; |
64. |
priznaje da se postojećim administrativnim opterećenjem ugrožava ulagački kapacitet proračuna EU-a, posebno u slučaju instrumenata s kraćim razdobljem provedbe kao što je Inicijativa za zapošljavanje mladih; stoga poziva da se postupci javnih natječaja pojednostavne te da naglasak bude na bržoj pripremi javnih natječaja i kraćim postupcima za žalbu na odluke; primjećuje pozitivan učinak upotrebe opcija pojednostavljenog financiranja u rashodima Inicijative za zapošljavanje mladih; poziva da se u cijelom EU-u za projekte Inicijative za zapošljavanje mladih uvedu opcije pojednostavljenog financiranja kako bi se smanjila birokracija i značajno ubrzalo izvršenje proračuna. |
65. |
ističe da je Inicijativa za zapošljavanje mladih odsad najuspješniji među svim europskim strukturnim i investicijskim fondovima u pogledu financijske provedbe; |
66. |
pozdravlja činjenicu da je mjerama Inicijative za zapošljavanje mladih pružena potpora više od 1,6 milijuna mladih te da je došlo do konsolidacije aktivnosti država članica u iznosu od više od 4 milijarde EUR; |
67. |
napominje da nedostatak informacija o potencijalnim troškovima provedbe programa u državi članici može rezultirati razinom financiranja koja nije dovoljna da bi se program proveo i da bi ispunio svoje ciljeve; poziva države članice da provedu ex ante analizu i izrade pregled troškova provedbe Garancije za mlade; |
68. |
poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere za uspostavu modernijeg sustava praćenja preostalog financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih koji neće uzrokovati toliko administrativnog opterećenja; |
69. |
poziva da se pozornost usmjeri na rezultate Inicijative za zapošljavanje mladih, i to utvrđivanjem konkretnih pokazatelja u obliku novih usluga i mjera potpore tržištu rada uspostavljenih programom u državama članicama te broja ponuđenih ugovora na neodređeno vrijeme; |
70. |
vjeruje da bi se radi ocjenjivanja uspješnosti programa trebali ocijeniti svi aspekti, uključujući financijsku isplativost programa; prima na znanje ranije procjene Međunarodne organizacije rada i Eurofounda i traži od Komisije da potvrdi ili ažurira te procjene; |
71. |
poziva Komisiju i države članice da postave realne i ostvarive ciljeve, da ocijene razinu nejednakosti, da analiziraju tržište prije provedbe programa, da poboljšaju sustave nadzora i obavješćivanja; |
o
o o
72. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 470.
(2) SL L 126, 21.5.2015., str. 1.
(3) SL C 120, 26.4.2013., str. 1.
(4) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0390.
(5) SL C 264 E, 13.9.2013., str. 69.
(6) SL L 113, 29.4.2017., str. 56.
(7) Izvješće Komisije naslovljeno „Razvoj na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi 2013.” iz prosinca 2013.
(8) Izvješće Eurofounda iz kolovoza 2014. naslovljeno „Strukovni profili i radni uvjeti: skupine u višestruko nepovoljnom položaju”.
(9) Ostale mjere uključuju inicijativu „Mladi u pokretu” pokrenutu u rujnu 2010., „Inicijativu o mogućnostima za mlade” pokrenutu u prosincu 2011. i akcijske timove za mlade uspostavljene u siječnju 2012.
(10) Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 5/2017 o provedbi Garancije za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih. Konačno izvješće Glavnoj upravi Europske komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje iz lipnja 2016. o prvim rezultatima Inicijative za zapošljavanje mladih. Komunikacija Komisije od 4. listopada 2016. o temi „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646). Dubinska analiza EPRS-a iz lipnja 2016. naslovljena „Incijativa za zapošljavanje mladih: europska evaluacija provedbe”.
(11) Zakonodavni okvir nekih država neke mlade ljude, posebno one s teškim invaliditetom, smatra „nesposobnima za rad”. Oni se ne mogu registrirati u javnim službama za zapošljavanje te stoga ne mogu sudjelovati u Inicijativi za zapošljavanje mladih.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/70 |
P8_TA(2018)0019
Provedba Direktive o stručnim kvalifikacijama i potreba za reformom profesionalnih usluga
Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o provedbi Direktive 2005/36/EZ u pogledu reguliranja i potrebe za reformom profesionalnih usluga (2017/2073(INI))
(2018/C 458/08)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir članke 45., 49. i 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
— |
uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezine članke 15. i 16., |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (1), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. siječnja 2017. o preporukama za reformu regulative u području profesionalnih usluga (COM(2016)0820), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. o ocjenjivanju nacionalnih propisa o pristupu profesijama (COM(2013)0676), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (2), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2017. o Europskom programu za ekonomiju suradnje (3), |
— |
Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2017. o godišnjem izvješću o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2017. (4), |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 31. svibnja 2017. (5), |
— |
uzimajući u obzir konačno priopćenje Radne skupine za podršku poslovanju slobodnih profesija, |
— |
uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0401/2017), |
A. |
budući da slobodno kretanje radnika, sloboda poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga unutar EU-a čine temelj jedinstvenog tržišta i donose mnogo koristi građanima i poduzećima; |
B. |
budući da, iako usluge čine 71 % BDP-a i 68 % ukupnog broja zaposlenih, puni potencijal jedinstvenog tržišta u pogledu usluga još uvijek nije iskorišten; |
C. |
budući da u nedostatku usklađenosti države članice mogu slobodno odlučivati o reguliranju profesija, pod uvjetom da su nacionalne mjere transparentne, nediskriminirajuće, opravdane i proporcionalne; |
D. |
budući da pametno donošenje propisa, opravdano zaštitom legitimnih ciljeva od javnog interesa, može imati pozitivne učinke na unutarnje tržište i osigurati visoku razinu zaštite potrošača i bolju kvalitetu usluga; budući da stoga deregulacija ne bi smjela biti sama sebi svrhom; |
E. |
budući da je reguliranje profesija u mnogim slučajevima opravdano, a neopravdane prepreke profesionalnim uslugama štetne za temeljna prava građana i gospodarstva država članica; budući da stoga reguliranje profesija mora biti redovito usklađivano kako bi se u obzir uzele tehnološka, društvena ili tržišna kretanja; |
F. |
budući da su Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija predviđeni automatsko priznavanje određenog broja profesija na temelju usklađenih minimalnih zahtjeva za osposobljavanja, opći sustav priznavanja stručnih kvalifikacija, automatski sustav priznavanja stručnog iskustva i novi sustav prekograničnog pružanja usluga u kontekstu reguliranih profesija; |
G. |
budući da je Direktiva 2005/36/EZ izmijenjena 2013. uvođenjem transparentnosti i uzajamne ocjene u članku 59. za sve regulirane profesije u državama članicama, neovisno o tome jesu li regulirane na osnovi nacionalnih propisa ili na osnovi propisa usklađenih na razini EU-a u cilju postizanja proporcionalnog regulatornog okvira opravdanog ciljevima od općeg interesa; |
H. |
budući da države članice još uvijek nisu u potpunosti provele sve odredbe Direktive 2005/36/EZ, a posebice članak 59., čak ni nakon isteka roka; |
I. |
budući da su države članice morale do 18. siječnja 2016. Komisiji podnijeti nacionalne akcijske planove s informacijama o odlukama o zadržavanju ili izmjeni propisa o profesijama; budući da šest država članica još uvijek nije dostavilo svoje nacionalne akcijske planove; |
J. |
budući da je u skladu s člankom 59. Direktive 2005/36/EZ Komisija trebala do 18. siječnja 2017. podnijeti zaključke o uzajamnoj ocjeni i, po potrebi, prijedloge za daljnje inicijative; |
K. |
budući da je 10. siječnja 2017. Komisija predstavila komunikaciju o potrebi za reformama u području profesionalnih usluga, u kojoj analizira propise o profesijama u sedam sektora djelovanja i daje preporuke državama članicama u tom pogledu; |
L. |
budući da je uzajamnim ocjenjivanjem otkriveno da se razina regulacije profesija znatno razlikuje među državama članicama; budući da su potrebna daljnja pojašnjenja, posebno u slučajevima kada države članice najave uvođenje novih oblika propisa o profesijama nakon završetka ocjenjivanja; |
Propisi o profesijama u Europskoj uniji i stanje primjene članka 59. Direktive 2005/36/EZ
1. |
ističe da regulirane profesije imaju temeljnu ulogu u gospodarstvu EU-a, znatno pridonoseći stopi zaposlenosti, kao i mobilnosti radne snage te dodanoj vrijednosti Unije; nadalje, smatra da su visoka kvaliteta profesionalnih usluga i djelotvorno regulatorno okruženje od najveće važnosti za očuvanje gospodarskog, socijalnog i kulturnog modela EU-a te za jačanje konkurentnosti EU-a u smislu rasta, inovacija i otvaranja radnih mjesta; |
2. |
podsjeća da više od 5 500 reguliranih profesija diljem EU-a, uz znatne razlike među državama članicama, čini 22 % radne snage u svim sektorima djelatnosti, kao što su zdravstvene i socijalne usluge, poslovne usluge, građevinarstvo, mrežne usluge, prijevoz, turizam, nekretnine, javne usluge i obrazovanje; |
3. |
pozdravlja inicijativu Komisije kojom se državama članicama daju smjernice u kontekstu uzajamnog ocjenjivanja, uključujući organizaciju temeljitih rasprava provedenih s nacionalnim tijelima, te kojom se naglašava potreba da nacionalna tijela uključe sve zainteresirane strane kako bi se prikupile relevantne informacije o učinku propisa; |
4. |
smatra da bi komunikacija Komisije od 10. siječnja 2017. mogla pomoći državama članicama da bolje reguliraju profesionalne usluge i da razmjenjuju najbolje prakse radi razumijevanja odluka o regulativi koje su donijele druge države članice, uzimajući u obzir činjenicu da neke države članice donose temeljitije propise o profesijama od drugih; međutim, ističe potrebu za ocjenom kvalitete propisa, s obzirom na to da su za sveobuhvatnu ocjenu funkcioniranja regulatornog okruženja u svakoj državi članici potrebni i elementi izvan puke gospodarske analize; |
5. |
žali što neke države članice nisu proslijedile informacije o profesijama koje reguliraju i zahtjevima za pristup tim profesijama; poziva države članice da znatno poboljšaju postupak obavješćivanja u kontekstu Direktive o stručnim kvalifikacijama; |
6. |
naglašava da bi se poboljšanjem transparentnosti i usporedivosti nacionalnih zahtjeva kojima se uređuje pristup reguliranim profesijama ili njihovo obavljanje mogla omogućiti veća profesionalna mobilnost te da bi prema tome i u skladu s Direktivom 2005/36/EZ svi nacionalni zahtjevi trebali biti proslijeđeni i objavljeni u bazi podataka o reguliranim profesijama na jasan i razumljiv način; |
7. |
prepoznaje poboljšanja koje je Komisija uvela u baze podataka o reguliranim profesijama, uključujući stvaranje interaktivne karte kojom se građanima omogućuje provjera zahtjeva za pristup profesiji diljem EU-a i jednostavniji vizualni prikaz reguliranih profesija u određenoj državi članici; poziva Komisiju na dodatno poboljšanje baze podataka o reguliranim profesijama kako bi se olakšalo pravovremeno i točno priopćavanje informacija od strane nadležnih tijela te tako povećala transparentnost za građane EU-a; |
8. |
napominje da postoje neujednačenosti među državama članicama u pogledu broja reguliranih profesija i područja djelatnosti obuhvaćenih sličnim profesijama, čime se objašnjavaju različiti oblici propisa o profesijama koje je odabrala svaka država članica; poziva Komisiju na poboljšanje usporedivosti različitih profesija i određivanje zajedničkog skupa djelatnosti za svaku profesiju navedenu u bazi podataka radi olakšavanja dobrovoljnog usklađivanja diljem EU-a; |
9. |
žali što određen broj država članica nije podnio nacionalni akcijski plan, kao što to zahtijeva Direktiva 2005/36/EZ, te poziva te države članice da to učine bez nepotrebnog odgađanja; napominje da se podneseni nacionalni akcijski planovi razlikuju u pogledu razine temeljitosti i detalja; |
10. |
poziva države članice da u potpunosti primijene članak 59. Direktive 2005/36/EZ i da pojačaju svoje napore za jamčenje veće transparentnosti svojih propisa o profesijama, što je ključno za mobilnost stručnjaka diljem EU-a, jer potpuna slika profesija reguliranih na nacionalnoj razini ili razini EU-a može biti dostupna samo uz potpune informacije od svih država članica; |
11. |
žali što se neke države članice nisu na odgovarajući način savjetovale s relevantnim dionicima za vrijeme pripreme nacionalnih akcijskih planova; smatra da je transparentan protok informacija između javnih institucija i dionika potreban radi djelotvornog rješavanja problema i izazova koji utječu na profesije; poziva na veće sudjelovanje svih dionika u budućnosti, ne samo u cilju izrade nacionalnih akcijskih planova nego i prije reforme propisa o profesijama, kako bi se svim dotičnim stranama omogućilo da izraze svoje mišljenje; |
12. |
ističe da bi djelotvorni propisi o profesijama trebali biti korisni i potrošačima i stručnjacima; podsjeća da države članice mogu slobodno uvesti nove propise ili izmijeniti postojeće propise kojima se ograničava pristup reguliranim profesijama ili njihovo obavljanje, odražavajući svoju viziju za društvo i njihov socioekonomski kontekst, sve dok su opravdani ciljevima od javnog interesa; smatra da regulativa u području profesionalnih usluga koja je proporcionalna i prilagođena tržišnoj stvarnosti može dovesti do poboljšanja dinamike tržišta, nižih cijena za potrošače te poboljšanog i djelotvornijeg sektorskog funkcioniranja; |
13. |
smatra istovremeno da diskriminatorni, neopravdani i neproporcionalni zahtjevi mogu biti osobito nepravedni, posebno za mlade stručnjake, te mogu ometati tržišno natjecanje i imati negativan učinak na primatelje usluga, uključujući potrošače; |
14. |
uviđa ulogu reguliranja profesija u postizanju visoke razine zaštite ciljeva od javnog interesa, bilo onih izričito spomenutih u Ugovoru, kao što su javna politika, javna sigurnost ili javno zdravlje, bilo onih koji čine prevladavajuće razloge od javnog interesa, uključujući one koji su prihvaćeni u sudskoj praksi Suda, kao što su očuvanje financijske ravnoteže sustava socijalne sigurnosti, zaštita potrošača, primatelja usluga i radnika, jamstvo odgovarajuće sudske zaštite, pravednost trgovinskih transakcija, borba protiv prijevara, sprečavanje utaje ili izbjegavanja poreza, učinkovitost fiskalnog nadzora, sigurnost cestovnog prometa, jamčenje kvalitete obrtništva, promicanje istraživanja i razvoja, zaštita okoliša i urbanog okoliša, zdravlje životinja, intelektualno vlasništvo, zaštita i očuvanje nacionalne povijesne i umjetničke baštine, ciljevi socijalne i kulturne politike; priznaje diskrecijsku ovlast država članica u utvrđivanju načina za postizanje navedenog, u skladu s načelima nediskriminacije i proporcionalnosti; |
15. |
primjećuje da u pogledu rizika za potrošače, stručnjake ili treće strane države članice mogu pridržati određene djelatnosti samo za kvalificirane stručnjake, osobito ako ne postoje manje ograničavajuća sredstva za postizanje istog rezultata; naglašava da se u takvim slučajevima propisima koji su specifični za određene profesije mora osigurati stvarni nadzor zakonitog obavljanja regulirane profesije i, po potrebi, njezinih etičkih pravila; |
16. |
potvrđuje u tom pogledu odnos između prijedloga za ispitivanje proporcionalnosti kojim se utvrđuju pravila o zajedničkom okviru za provođenje ocjena proporcionalnosti prije uvođenja novih ili izmjene postojećih mjera kojima se uređuju regulirane profesije i preporuka za reformu koje se temelje na ocjeni nacionalnih propisa u sedam sektora djelatnosti; poziva države članice da ocijene i, ako je to potrebno, prilagode svoje propise o profesijama u skladu s posebnim preporukama za reformu; |
17. |
ističe da preporuke za reformu ne mogu zamijeniti provedbene mjere te poziva Komisiju da kao čuvarica Ugovorâ poduzme mjere i pokrene postupke u pogledu povrede prava ako utvrdi diskriminatorne, neopravdane ili neproporcionalne propise; |
Korisnost pokazatelja restriktivnosti i potreba za promicanjem visoke kvalitete usluga u Europi
18. |
prima na znanje činjenicu da je Komisija izdala novi pokazatelj restriktivnosti te pozdravlja poboljšanje u odnosu na postojeći pokazatelj restriktivnosti regulacije tržišta dobara OECD-a putem detaljne analize dotičnih sektora; |
19. |
naglašava da bi se taj pokazatelj, kojim se ukazuje na opći regulatorni intenzitet u državama članicama samo na temelju kvantitativnih podataka povezanih s postojećim preprekama slobodnom kretanju, trebao smatrati isključivo indikativnim alatom, a ne alatom na temelju kojeg se mogu donositi zaključci o tome jesu li stroži propisi u nekim državama članicama neproporcionalni; |
20. |
podsjeća da opća analiza učinka propisa u državama članicama treba biti podložna ne samo kvantitativnoj, već i kvalitativnoj ocjeni koja obuhvaća ciljeve od općeg interesa i kvalitetu pružene usluge, uključujući moguće neizravne koristi za građane i tržište rada; napominje da je pokazatelj restriktivnosti popraćen dodatnom analizom kojom se pružaju dodatne informacije o stvarnom stanju na terenu te potiče države članice da razmotre taj pokazatelj, zajedno s kvalitativnim podatcima kako bi se usporedio njihov učinak u odabranim sektorima djelatnosti; |
Budućnost reguliranih profesija
21. |
naglašava potrebu ne samo za učinkovitim regulatornim okvirom u EU-u i državama članicama, nego i za učinkovitim i usklađenim politikama usmjerenima na podupiranje stručnjaka u EU-u te jačanje konkurentnosti, inovacijskih sposobnosti i kvalitete profesionalnih usluga u EU-u; |
22. |
ističe da stručnjaci mogu obavljati regulirane profesije bilo kao fizičke, bilo kao pravne osobe u obliku profesionalnog društva te da je sagledavanje iz obiju perspektiva važno pri provedbi novih politika; u tom smislu uvjeren je da bi se ekonomski alati trebali kombinirati s politikama usmjerenima na jačanje poduzetništva i ljudskog kapitala u profesionalnim uslugama; |
23. |
poziva Komisiju i države članice da zajedno s profesionalnim organizacijama u svojim područjima nadležnosti na odgovarajući način odgovore na preporuke Radne skupine za podršku poslovanju slobodnih profesija; |
24. |
naglašava važnost obrazovanja, razvoja vještina i izobrazbe u području poduzetništva kako bi se osiguralo da stručnjaci u EU-u ostanu konkurentni i sposobni suočiti se s korjenitim promjenama koje utječu na slobodne profesije kao posljedica inovacija, digitalizacije i globalizacije; ističe usku povezanost između znanja stručnjaka i kvalitete pružene usluge; napominje važnu ulogu koju u tom pogledu trebaju imati visoko obrazovanje i istraživačke institucije, uključujući kroz projekte u području digitalne pismenosti; |
25. |
ističe da je potrebna bolja usporedivost razine profesionalnih kvalifikacija kako bi se povećala ujednačenost dokaza formalnih kvalifikacija diljem EU-a te tako stvorili ravnopravniji uvjeti za mlade s fakultetskom diplomom koji ulaze u profesije, čime se olakšava njihova mobilnost diljem EU-a; |
26. |
poziva države članice da provedu odgovarajuću analizu tržišta u cilju osiguravanja brže prilagodbe pružatelja usluga potrebama tržišta te da razviju politike kojima će se profesionalne usluge u EU-u u narednim desetljećima učiniti konkurentnima na globalnoj razini; |
Inovacije i digitalizacija u profesionalnim uslugama
27. |
primjećuje da znanstveni napredak, tehnološke inovacije i digitalizacija imaju znatan učinak na profesionalne usluge, s obzirom na to da su stvorili nove prilike za stručnjake, ali i nove izazove za tržište rada i kvalitetu usluga; |
28. |
pozdravlja činjenicu da je Komisija prepoznala potrebu za razmatranjem učinaka novih tehnologija na profesionalne usluge, osobito u pravnom i računovodstvenom sektoru u kojima bi se postupci mogli unaprijediti; osobito napominje da treba posvetiti posebnu pozornost rizicima proizašlima iz takve promjene za primatelje usluga, uključujući potrošače, koji ne smiju biti isključeni iz novih tehnologija; |
29. |
ističe da je malo vjerojatno da će u donošenju etičkih i moralnih odluka nove tehnologije zamijeniti ljude; u tom pogledu ističe da bi pravila o organizaciji profesija, uključujući pravila o nadzoru koji provode javna tijela ili profesionalna udruženja, mogla imati važnu ulogu i pridonijeti pravednijoj podjeli koristi od digitalizacije; napominje da se u nekim područjima mehanizmima koji se temelje na tržištu, kao što su povratne informacije od potrošača, također može pridonijeti poboljšanju kvalitete određene usluge; |
30. |
ističe da propisi o profesionalnim uslugama moraju odgovarati svojoj svrsi te da ih je potrebno redovito preispitivati kako bi se u obzir uzele tehničke inovacije i digitalizacija; |
31. |
poziva Komisiju da nastavi redovito obavještavati Parlament o stanju u pogledu usklađenosti država članica s Direktivom 2005/36/EZ; |
o
o o
32. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te parlamentima i vladama država članica. |
(1) SL L 255, 30.9.2005., str. 22.
(2) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0237.
(3) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0271.
(4) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0040.
(5) Još nije objavljeno u Službenom listu.
MIŠLJENJA
Europski parlament
Četvrtak, 18. siječnja 2018.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/76 |
P8_TA(2018)0012
Neulaganje prigovora na delegirani akt: uspostava Registra Unije
Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije (D054274-02 – 2017/3013(RPS))
(2018/C 458/09)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije (D054274-02), |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (1), a posebno njezine članke 12. i 19., |
— |
uzimajući u obzir mišljenje od 30. studenoga 2017. koje je donio odbor naveden u članku 23. stavku 1. navedene direktive, |
— |
uzimajući u obzir pismo Komisije od 5. prosinca 2017. kojim se od Parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na nacrt uredbe, |
— |
uzimajući u obzir pismo Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 11. siječnja 2018., |
— |
uzimajući u obzir članak 5.a Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2), |
— |
uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke koju je podnio Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
— |
uzimajući u obzir članak 106. stavak 4. točku (d) i članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 17. siječnja 2018., |
A. |
budući da je u cilju zaštite okolišnog integriteta sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama operaterima zrakoplova i drugim subjektima u tom sustavu zabranjeno koristiti se emisijskim jedinicama koje je izdala država članica za koju u pogledu zračnih operatora i drugih subjekata postoje obveze koje istječu te da u tu svrhu treba donijeti potrebne zaštitne mjere; |
B. |
budući da se člankom 19. Direktive 2003/87/EZ Komisiji dodjeljuju ovlasti za donošenje mjera u pogledu standardiziranog i zaštićenog sustava registara, u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom; |
C. |
budući da je Komisija 8. prosinca 2017. Parlamentu formalno podnijela nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije („nacrt mjere u okviru regulatornog postupka s kontrolom”), čime je započeto razdoblje kontrole u trajanju od tri mjeseca tijekom kojih Parlament može uložiti prigovor na taj nacrt akta; |
D. |
budući da bi zaštitne mjere iz nacrta mjere u okviru regulatornog postupka s kontrolom trebale hitno stupiti na snagu da bi se počele primjenjivati kako bi se emisijske jedinice mogle besplatno dodjeljivati, dobivati u zamjenu za međunarodne jedinice ili nuditi na dražbi tijekom 2018. i da, ako se u potpunosti iskoriste tri mjeseca koja su Parlamentu na raspolaganju za kontrolu, ne bi ostalo dovoljno vremena da nacrt mjere u okviru regulatornog postupka s kontrolom stupi na snagu prije izdavanja emisijskih jedinica za 2018.; |
1. |
izjavljuje da neće ulagati prigovor na nacrt uredbe Komisije; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Komisiji i, radi obavijesti, Vijeću. |
III Pripremni akti
EUROPSKI PARLAMENT
Utorak, 16. siječnja 2018.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/78 |
P8_TA(2018)0001
Mjere za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjive na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika ***I
Amandmani koje je donio Europski parlament 16. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) (1)
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2018/C 458/10)
Amandman 1
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 7.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 2
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ovom Uredbom utvrđuju se odredbe o upravljanju, očuvanju i kontroli povezane s ribolovom pograničnih vrsta na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO). |
Ovom Uredbom utvrđuju se odredbe o upravljanju, očuvanju i kontroli povezane s ribolovom pograničnih ribljih stokova na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO). |
Amandman 3
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 4
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 1. – točka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 5
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 1. – točka 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 6
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 1. – točka 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 7
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 1. – točka 10.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 8
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 1. – točka 10.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 9
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 1. – točka 10.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 10
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 1. – točka 11.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 11
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 1. – točka 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 12
Prijedlog uredbe
Članak 6.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 6.a Dodjela ribolovnih mogućnosti za čileanski šnjur U skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pri dodjeli ribolovnih mogućnosti za stokove čileanskog šnjura koje su im na raspolaganju, države članice upotrebljavaju transparentne i objektivne kriterije, uključujući one okolišne, društvene i gospodarske prirode, te nastoje pravedno raspodijeliti nacionalne kvote među različitim segmentima flote uzimajući posebno u obzir tradicionalni i artizanalni ribolov te pružati poticaje za ribarska plovila Unije koja se koriste alatom za selektivni ribolov ili ribolovnim tehnikama sa smanjenim utjecajem na okoliš. |
Amandman 13
Prijedlog uredbe
Članak 7. – stavak 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
6. Ribarskim plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. Ako to nije moguće, plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje. |
6. Ribarskim plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. Ako to nije moguće i ako je potrebno izbaciti biološki otpad zbog operativne sigurnosti , plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje. |
Amandman 14
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Ribarskim plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. |
4. Kad je to moguće, ribarskim plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. |
Amandman 15
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Ribarska plovila Unije dužna su iznutrice pretvoriti u hranu za ribe i zadržati sav otpadni materijal, a izbacivati smiju samo tekući otpad i otpadnu vodu. Ako to nije moguće, ribarska plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje. |
5. Kad je to moguće i primjereno, ribarska plovila Unije dužna su iznutrice pretvoriti u hranu za ribe i zadržati sav otpadni materijal, a izbacivati smiju samo tekući otpad i otpadnu vodu Ako to nije moguće, ribarska plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje. |
Amandman 16
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
6. Nakon svake ribolovne operacije mreže se moraju očistiti radi uklanjanja zaglavljenih riba i pridnenog materijala kako bi se izbjegao kontakt s pticama tijekom postavljanja alata. |
6. Kad je to moguće, nakon svake ribolovne operacije mreže se moraju očistiti radi uklanjanja zaglavljenih riba i pridnenog materijala kako bi se izbjegao kontakt s pticama tijekom postavljanja alata. |
Amandman 17
Prijedlog uredbe
Članak 9. – stavak 1. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 18
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 19
Prijedlog uredbe
Glava 3. – poglavlje II.a (novo)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Poglavlje II.a |
|
Mreže stajaćice |
Amandman 20
Prijedlog uredbe
Članak 17.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Članak 17. |
||
|
Mreže stajaćice |
||
|
1. Upotreba velikih pelagijskih lebdećih (plovućih) mreža, kao i svih dubinskih jednostrukih mreža stajaćica zabranjena je na cijelom području primjene Konvencije SPRFMO-a. |
||
|
2. Države članice zastave čija plovila opremljena mrežama stajaćicama žele proći kroz područje primjene Konvencije SPRFMO-a: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 21
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Neovisno o članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribarska plovila Unije koja nisu uvrštena u registar plovila SPRFMO-a ne smiju obavljati ribolov vrsta koje se love na području primjene Konvencije SPRFMO-a. |
5. Neovisno o članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribarska plovila Unije koja nisu uvrštena u registar plovila SPRFMO-a ne smiju obavljati ribolov vrsta u nadležnosti SPRFMO-a na području primjene Konvencije SPRFMO-a. |
Amandman 22
Prijedlog uredbe
Članak 19. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Ovim člankom ne dovode se u pitanje članci 21. i 22. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 te članak 4., stavci 3. i 4 Uredbe (EZ) br. 1005/2008. |
4. Ovim se člankom ne dovode u pitanje članci 21. i 22. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 te članak 4., stavci 3. i 4 Uredbe (EZ) br. 1005/2008. |
Amandman 23
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 24
Prijedlog uredbe
Članak 30. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice dužne su najmanje 120 dana prije godišnjeg sastanka Komisiji dostaviti sve dokumentirane informacije o mogućim slučajevima kada ribarska plovila nisu poštovala mjere očuvanja i upravljanja SPRFMO-a na području primjene Konvencije SPRFMO-a tijekom protekle dvije godine. Komisija je dužna ispitati te informacije i, ako je potrebno, proslijediti ih Tajništvu SPRFMO-a najmanje 90 dana prije godišnjeg sastanka. |
Države članice dužne su najmanje 150 dana prije godišnjeg sastanka Komisiji dostaviti sve dokumentirane informacije o mogućim slučajevima kada ribarska plovila nisu poštovala mjere očuvanja i upravljanja SPRFMO-a na području primjene Konvencije SPRFMO-a tijekom protekle dvije godine. Komisija je dužna ispitati te informacije i, ako je potrebno, proslijediti ih Tajništvu SPRFMO-a najmanje 120 dana prije godišnjeg sastanka. |
Amandman 25
Prijedlog uredbe
Članak 30.a – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Tijela nadležna za ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom određene države članice koja su od Komisije primila obavijest o uvrštavanju tog plovila na nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN dužna su obavijestiti vlasnika plovila o njegovu uvrštavanju na nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN te o mogućim posljedicama ako se to uvrštavanje potvrdi u okviru popisa plovila NNN koji donese SPRFMO. |
2. Kad primi obavijest da je plovilo koje plovi pod zastavom određene države članice uvršteno u nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN, Komisija o tome obavještava tijela predmetne države članice, koja potom obavještavaju vlasnika plovila o njegovu uvrštavanju na nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN te o mogućim posljedicama ako se to uvrštavanje potvrdi u okviru popisa plovila NNN koji donese SPRFMO. |
Amandman 26
Prijedlog uredbe
Članak 32.c – stavak 1. – točka e
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
(1) Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0377/2017).
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/87 |
P8_TA(2018)0003
Očuvanje ribolovnih resursa i zaštita morskih ekosustava putem tehničkih mjera ***I
Amandmani koje je donio Europski parlament 16. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava tehničkim mjerama, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EU) br. 1343/2011 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) (1)
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2018/C 458/11)
Amandman 1
Prijedlog uredbe
Naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
UREDBA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera , o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EU) br. 1343/2011 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 |
Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava tehničkim mjerama , o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 te Uredbe Komisije (EZ) br. 494/2002 |
Amandman 2
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 2.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 3
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 2.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 4
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 5
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 6
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 7
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 8
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 9
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 10
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 7.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 11
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 7.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 12
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 7.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 13
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 14
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 8.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 15
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 9.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 16
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 9.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 17
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 11.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 18
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 11.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 20
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 21
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 21.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 22
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 23.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 23
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 24.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 24
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 25.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 25
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 26.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 26
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 26.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 27
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 26.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 28
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 27.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 29
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 28.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 30
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 29.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 31
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 30.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 32
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 31.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 33
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 32.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 268
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 32.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 34
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 33.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 35
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 35.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 36
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 36.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 37
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 37.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 38
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 38.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 39
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 40.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 40
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 42.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 41
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 43.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 42
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 43
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 44
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ova se Uredba primjenjuje na aktivnosti koje obavljaju ribarska plovila Unije i državljani država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave, u ribolovnim zonama iz članka 5. te na ribarska plovila koja plove pod zastavom trećih zemalja, i registrirana su u njima, pri obavljanju ribolova u vodama Unije. |
1. Ne dovodeći u pitanje članak 29., ova se Uredba primjenjuje na sve ribolovne aktivnosti (rekreacijske i komercijalne) koje obavljaju ribarska plovila Unije i državljani država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave, u ribolovnim zonama iz članka 5. te na ribarska plovila koja plove pod zastavom trećih zemalja, i registrirana su u njima, pri obavljanju ribolova u vodama Unije. |
Amandman 45
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Članci 7. i 14. te dio A priloga V. do X. primjenjuju se i na rekreacijski ribolov. |
2. Ova Uredba primjenjuje se i na rekreacijski ribolov. |
Amandman 46
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Kao alati za pružanje podrške provedbi zajedničke ribarstvene politike (ZRP), tehničke mjere doprinose ciljevima ZRP-a utvrđenima u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 , a posebno u stavcima 2., 3. i 5. točkama (a) i (j) tog članka . |
1. Tehničke mjere doprinose ciljevima ZRP-a utvrđenima u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
Amandman 47
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 2. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Osim toga, tehničkim mjerama posebno se : |
2. Tehničkim se mjerama posebno doprinosi postizanju sljedećih ciljeva : |
Amandman 48
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 49
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 50
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 2. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 51
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 2. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandmani 294 i 300
Prijedlog uredbe
Članak 3. – stavak 2. – točka da (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 52
Prijedlog uredbe
Članak 4. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Amandman 53
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Tehničke mjere usmjerene su na ostvarivanje sljedećih ciljanih vrijednosti : |
1. Kako bi se procijenilo doprinose li tehničke mjere postizanju ciljeva iz članka 3., koriste se sljedeći pokazatelji uspješnosti : |
Amandman 54
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 55
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 56
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 57
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
1.a Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem u svrhu točke (a) stavka 1. ovog članka sljedećeg: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Pri utvrđivanju posebnih razina iz točke (c) prvog podstavka vodi se računa o najboljim dostupnim znanstvenim savjetima, uključujući onima STECF-a, kao i o postojećim i budućim tehničkim mogućnostima u odnosu na izbjegavanje ulova morskih vrsta manjih od minimalne referentne veličine za očuvanje. |
Amandman 58
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.b Za potrebe delegiranih akata iz stavka 1.a, države članice mogu dostaviti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 do … [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. |
Amandman 59
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1.c (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.c Ako u roku navedenom u stavku 1.b ovog članka nije dostavljena zajednička preporuka ili ako se smatra da zajednička preporuka koju su dostavile države članice nije u skladu s ciljevima ove Uredbe, Komisija do… [18 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe], i odstupajući od članka 18. stavka 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013, donosi delegirane akte kojima se ova Uredba dopunjuje utvrđivanjem elemenata iz prvog podstavka stavka 1.a ovog članka, u skladu s člankom 32. ove Uredbe. |
Amandman 60
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1.d (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.d Kako bi se postiglo postupno smanjenje ulova morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje na razine kojima se osiguravaju održivi načini iskorištavanja, posebne razine iz točke (c) prvog podstavka stavka 1.a preispituju se svake tri godine, pritom koristeći postupak iz stavaka 1.a, 1.b i 1.c, i one se moraju dodatno smanjiti, ako je to primjereno, u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim savjetima i postojećim i budućim tehničkim mogućnostima za izbjegavanje takvih ulova. |
Amandman 61
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Opseg ostvarenosti tih ciljanih vrijednosti preispituje se u okviru procesa izvješćivanja iz članka 34. |
2. Procjena iz stavka 1. provodi se u kontekstu procesa izvješćivanja iz članka 34. |
Amandman 346
Prijedlog uredbe
Članak 4.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 4.a |
|
Socioekonomski ciljevi |
|
Kako bi se pri donošenju i provođenju tehničkih mjera i mjera očuvanja uzeli u obzir socioekonomski ciljevi iz članka 2. stavka 5. točaka (c), (f) i (i) Uredbe (EU) br. 1380/2013, države članice opsežno koriste mjere iz članaka 38., 39. i 40. Uredbe (EU) br. 508/2014. |
Amandman 62
Prijedlog uredbe
Članak 5. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 63
Prijedlog uredbe
Članak 5. – stavak 1. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 64
Prijedlog uredbe
Članak 5. – stavak 1. – točka g
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 65
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 66
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 67
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 68
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 69
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 5.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 70
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 5.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 71
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 72
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 73
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 9.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 74
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 10.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 75
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 11.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 76
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 11.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 77
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 12.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.); |
Amandman 78
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
Amandman 79
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 80
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 81
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 17.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 82
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 20.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 83
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 21.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 84
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 22.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 85
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 23.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 86
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 24.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 87
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 26.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 88
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 27.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 89
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 28.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 90
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 29.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 91
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 30.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 92
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 31.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
Amandman 93
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 32.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 94
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 33.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 95
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 36.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 96
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 38.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 97
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 39.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 98
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 39.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 99
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 40.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 100
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 42.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 101
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 43.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 102
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka 45.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandmani 303 i 349
Prijedlog uredbe
Članak 7. – stavak 1. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 103
Prijedlog uredbe
Članak 7. – stavak 1. – točka g
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 296
Prijedlog uredbe
Članak 7. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Neovisno o odredbama članka 2. ovaj članak se primjenjuje na međunarodne vode i na vode trećih zemalja. |
Amandman 104
Prijedlog uredbe
Članak 9. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Niti jedan dio povlačnog ribolovnog alata ne smije biti izrađen od veličine oka mrežnog tega koja je manja od veličine oka mrežnog tega vreće (sake). Ta se odredba ne primjenjuje na mrežne uređaje koji se rabe za pričvršćivanje senzora za praćenje ribolovnih alata. |
1. Niti jedan dio povlačnog ribolovnog alata ne smije imati veličinu oka mrežnog tega koja je manja od veličine oka mrežnog tega vreće (sake). Ta se odredba ne primjenjuje na mrežne uređaje koji se rabe za pričvršćivanje senzora za praćenje ribolovnih alata niti na selektivne uređaje za poboljšanje selektivnosti morskih vrsta s obzirom na veličinu ili vrstu . |
Amandman 105
Prijedlog uredbe
Članak 9. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Zabranjuje se izrada vreće (sake) ili pričvršćivanje uređaja koji blokira ili na drugi način smanjuje veličinu oka mrežnog tega vreće (sake) ili bilo koji dio povlačnog ribolovnog alata. Ta odredba ne isključuje uporabu navedenih uređaja koji se rabe za smanjenje trošenja i habanja, jačanje ili ograničavanje bijega ulova u prednjem dijela povlačnih ribolovnih alata. |
3. Zabranjuje se upotreba ili prijevoz na ribarskom plovilu uređaja koji blokira ili na drugi način smanjuje veličinu oka mrežnog tega vreće (sake) ili bilo koji dio povlačnog ribolovnog alata. Ta odredba ne isključuje uporabu navedenih uređaja koji se rabe za smanjenje trošenja i habanja, jačanje ili ograničavanje bijega ulova u prednjem dijela povlačnih ribolovnih alata , niti ugradnju uređaja namijenjenih kontroli ulova . |
Amandman 106
Prijedlog uredbe
Članak 10. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Amandman 107
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 4. – alineja 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
Amandman 108
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Zabranjuje se korištenje svih pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica na svim položajima u kojima je ucrtana dubina veća od 600 metara. |
5. Zabranjuje se korištenje svih pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica na svim položajima u kojima je ucrtana dubina veća od 200 metara. |
Amandman 109
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
5.a Neovisno o stavku 5.: |
||
|
|
||
|
|
Amandman 272
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 5.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.b Zabranjuje se korištenje svih pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža ili trostrukih mreža stajaćica na lokacijama koje su određene u skladu s Direktivama 92/43/EEZ, 2009/147/EZ i 2008/56/EZ ako to štetno utječe na stanje očuvanosti osjetljivih vrsta i staništa. |
Amandman 111
Prijedlog uredbe
Članak 11. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Ako se ulove kao usputni ulov, vrste iz stavaka 1. i 2. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti u more. |
3. Ako se ulove kao slučajni ulov, vrste iz stavka 2. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti u more. |
Amandman 112
Prijedlog uredbe
Članak 11. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3.a Stavak 3. ne primjenjuje se ako država članica koja je država zastave ima službeni program koji obuhvaća prikupljanje i znanstveno istraživanje primjeraka vrsta navedenih u Prilogu I. |
Amandman 113
Prijedlog uredbe
Članak 11. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebna izmjena popisa u Prilogu I. dodavanjem novih vrsta koje treba zaštititi, Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s člankom 32. |
4. Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebna izmjena popisa u Prilogu I. dodavanjem novih vrsta koje treba zaštititi ili brisanjem vrsta za koje više nije potrebno da budu na popisu , Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s člankom 32. |
Amandman 114
Prijedlog uredbe
Članak 11. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Mjere donesene u skladu sa stavkom 4. ovog članka usmjerene su na ostvarivanje ciljane vrijednosti iz članka 4. stavka 1. točke (b). |
5. Mjerama donesenima u skladu sa stavkom 4. ovog članka trebala bi prethoditi ocjena pokazatelja uspješnosti iz članka 4. stavka 1. točke (b). |
Amandman 115
Prijedlog uredbe
Članak 12. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Amandman 116
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ako se ulove kao usputni ulov, vrste iz stavaka 1. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti. |
2. Ako se ulove kao slučajni ulov, vrste iz stavaka 1. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti. Subjekti koji upravljaju ribarskim plovilom bilježe i prenose relevantnim tijelima informacije o tim slučajnim ulovima u skladu s Uredbom (EU) 2017/1004 Europskog parlamenta i Vijeća (1a) . |
Amandman 117
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Neovisno od stavaka 1. i 2., zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje primjeraka morskih vrsta iz stavka 1. koji su ulovljeni kao usputni ulov dopušta se ako je ta aktivnost potrebna da bi se osigurala pomoć za oporavak jedinke i pod uvjetom da su nadležna nacionalna tijela o tome u potpunosti i unaprijed obaviještena . |
3. Neovisno od stavaka 1. i 2., zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje primjeraka morskih vrsta iz stavka 1. koji su slučajno ulovljeni dopušta se ako je ta aktivnost potrebna da bi se osigurala pomoć za oporavak jedinke . Odobrava se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje primjeraka morskih vrsta koji su mrtvi te pod uvjetom da se mogu koristiti u znanstvene svrhe. Nadležna nacionalna tijela o tome se u potpunosti i unaprijed obavještavaju . |
Amandman 118
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3.a Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako država članica koja je država zastave ima službeni program koji obuhvaća prikupljanje i znanstveno istraživanje primjeraka morskih ptica, morskih gmazova i morskih sisavaca. |
Amandman 119
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Mjere donesene u skladu sa stavkom 4. ovog članka usmjerene su na ostvarivanje ciljane vrijednosti iz članka 4. stavka 1. točke (b). |
5. Mjere donesene u skladu sa stavkom 4. ovog članka usmjerene su na ostvarivanje ciljeva ove Uredbe u vezi s pokazateljima uspješnosti iz članka 4. stavka 1. točke (b). |
Amandman 120
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.a Države članice prate učinkovitost mjera iz ovog članka o smanjivanju slučajnog ulova na najmanju moguću mjeru i Komisiju izvješćuju o napretku do… [dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i nakon toga svake tri godine. |
Amandman 121
Prijedlog uredbe
Članak 13. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Zabranjuje se korištenje ribolovnih alata navedenih u Prilogu II. na odgovarajućim područjima navedenima u tom Prilogu. |
1. Zabranjuje se korištenje ribolovnih alata navedenih u Prilogu II. na odgovarajućim područjima navedenima u tom Prilogu. Države članice provode odgovarajuću procjenu kada se ribolovni alati koriste u posebnim područjima očuvanja u okviru Direktive 92/43/EEZ i u posebnim područjima zaštite u okviru Direktive 2009/147/EZ. |
Amandman 122
Prijedlog uredbe
Članak 13. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.a Zabranjeno je namjerno narušavanje, pogoršavanje stanja ili uništavanje osjetljivih staništa i područja razmnožavanja ili odmaranja osjetljivih vrsta. |
Amandman 123
Prijedlog uredbe
Članak 13. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti preporučuju izmjenu popisa područja u Prilogu II. , uključujući dodavanje novih područja , Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. stavku 2. i članku 11. stavku 3. Uredbe (EU) 1380/2013. Pri donošenju takvih izmjena, Komisija posvećuje posebnu pozornost ublažavanju štetnih učinaka premještanja ribolovne aktivnosti na druga osjetljiva područja. |
2. Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti preporučuju žurnu izmjenu popisa područja u Prilogu II., Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. stavku 2. i članku 11. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Pri iznošenju prijedloga takvih izmjena, Komisija prijedlog delegiranog akta popraćuje sveobuhvatnom kartom osjetljivog područja i posvećuje posebnu pozornost ublažavanju štetnih okolišnih, društvenih i gospodarskih učinaka premještanja ribolovne aktivnosti na druga osjetljiva područja. |
Amandman 124
Prijedlog uredbe
Članak 13. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Ako se takva staništa pojave u vodama pod suverenitetom ili u nadležnošću države članice, ta je država članica ovlaštena uspostaviti zabranjena područja ili uvesti druge mjere očuvanja za zaštitu tih staništa u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te su mjere u skladu s ciljevima iz članka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i najmanje su jednako stroge kao mjere u okviru prava Unije. |
3. Ako se takva područja iz Priloga II. nalaze u vodama pod suverenitetom ili u nadležnošću države članice, ta je država članica ovlaštena uspostaviti zabranjena područja ili uvesti druge mjere očuvanja za zaštitu tih staništa u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te su mjere u skladu s ciljevima iz članka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i najmanje su jednako stroge kao mjere u okviru prava Unije. |
Amandman 125
Prijedlog uredbe
Članak 13. – stavak 4.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
4.a Države članice donose mjere za zaštitu područja u vodama pod njihovim suverenitetom ili jurisdikcijom u kojima se pojavljuju ili je vjerojatno da će se pojaviti osjetljivi morski ekosustavi, kako su utvrđeni u članku 2. točki (b) Uredbe (EZ) br. 734/2008, te zabranjuju pridnene ribolovne aktivnosti u tim područjima, osim ako se najboljim dostupnim znanstvenim savjetima ne dokaže da takve aktivnosti nemaju značajno štetan utjecaj na te ekosustave. Takve su mjere u skladu s rezolucijama koje je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda, posebno rezolucijama 61/105 i 64/72 te su najmanje jednakovrijedne u smislu razine zaštite osjetljivih morskih ekosustava koja je propisana Uredbom (EZ) br. 734/2008. |
Amandman 126
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 127
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 128
Prijedlog uredbe
Članak 14.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 14.a |
|
Uvezeni proizvodi ribarstva namijenjeni ljudskoj potrošnji |
|
Riblji proizvodi uvezeni i namijenjeni prehrani ljudi, a koji su ulovljeni izvan voda Unije u područjima, potpodručjima i zonama iz članka 5., moraju biti u skladu s minimalnim referentnim veličinama za očuvanje utvrđenima u prilozima ovoj Uredbi. |
Amandman 129
Prijedlog uredbe
Članak 15. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice uvode mjere za olakšavanje skladištenja ulova manjeg od minimalnih referentnih veličina za očuvanje ili pronalaženja tržišta za njega u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te mjere mogu obuhvatiti podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa ili podršku za ulaganje radi dodavanja vrijednosti proizvodima ribarstva. |
Države članice uvode odgovarajuće mjere za olakšavanje skladištenja ulova manjeg od minimalnih referentnih veličina za očuvanje ili pronalaženja tržišta za njega u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te mjere obuhvaćaju podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa , kao i podršku za ulaganje radi dodavanja vrijednosti proizvodima ribarstva. |
Amandman 130
Prijedlog uredbe
Članak 16. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Praksa sortiranja po veličini i praksa sklizanja zabranjene su . |
1. Zabranjena je praksa sortiranja po veličini . |
Amandman 131
Prijedlog uredbe
Članak 16. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Stavak 1. ne primjenjuje se na ulov ili vrste koje su izuzete od primjene obveze iskrcavanja u skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
2. Stavak 1. ne primjenjuje se na ribolovne aktivnosti u Sredozemnom moru i na ulov ili vrste koje su izuzete od primjene obveze iskrcavanja u skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
Amandman 132
Prijedlog uredbe
Članak 17. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Amandman 133
Prijedlog uredbe
Članak 17. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice provode pilot-projekte u cilju istraživanja metoda kojima bi se neželjeni ulov vrsta koje ne podliježu ograničenjima ulova izbjegao, sveo na najmanju moguću mjeru ili uklonio. Ti pilot-projekti uzimaju u obzir mišljenja odgovarajućih savjetodavnih vijeća i temelje se na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima. |
1. Države članice provode pilot-projekte u cilju istraživanja metoda kojima bi se neželjeni ulov izbjegao, sveo na najmanju moguću mjeru ili uklonio. Ti pilot-projekti uzimaju u obzir mišljenja odgovarajućih savjetodavnih vijeća i temelje se na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima. |
Amandman 134
Prijedlog uredbe
Članak 17. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ako rezultati tih pilot-studija ili drugih znanstvenih savjeta upućuju na to da postoji znatan neželjeni ulov vrsta koje ne podliježu ograničenjima ulova, države članice mogu uvesti tehničke mjere za smanjenje tog neželjenog ulova u skladu s postupkom iz članka 19. Uredbe (EU) br. 1380/2013 . Te tehničke mjere primjenjuju se isključivo na plovila koja plove pod zastavom te države članice. |
2. Ako rezultati tih pilot-studija ili drugih znanstvenih savjeta upućuju na to da postoji znatan neželjeni ulov vrsta koje ne podliježu ograničenjima ulova, države članice uvode tehničke mjere za izbjegavanje ili što veće smanjenje tog neželjenog ulova u skladu s postupkom iz članka 19. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili iz članka 18. ove Uredbe. |
Amandman 135
Prijedlog uredbe
Članak 17. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2.a U slučajevima kada druge države članice žele uvesti slične tehničke mjere, moguće je dostavljanje zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. |
Amandman 137
Prijedlog uredbe
Članak 17.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 17.a |
|
Dokumentacija |
|
Države članice mogu, u skladu s člankom 49. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 uvesti elektronički nadzor u svrhu dokumentiranja ulova, odbacivanja ulova i ribolovnih operacija. |
Amandman 138
Prijedlog uredbe
Poglavlje 2. – odjeljak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
ODJELJAK 5.a |
|
PRILAGODBA RIBOLOVNIH PLOVILA |
|
Članak 17.b |
|
Prilagodba tonaže |
|
Na novim i postojećim ribolovnim plovilima odobrava se povećanje tonaže plovila radi poboljšanja sigurnosti na brodu, uvjeta rada, higijene i kvalitete proizvoda te povećanje tonaže plovila radi skladištenja neželjenog ulova koji podliježe obvezi iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pod uvjetom da se time ne poveća ribolovni kapacitet plovila. Predmetne količine ne uzimaju se u obzir u ocjenjivanju ribolovnog kapaciteta s obzirom na gornje granice utvrđene u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1380/2013 ili u sustavu ulaza i izlaza iz članka 23. te Uredbe. |
Amandman 139
Prijedlog uredbe
Članak 18. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Amandman 140
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 1. – točka g
|
|
Amandman 141
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Međutim, odredbe o veličini oka mrežnog tega utvrđene u dijelu B Prilogâ od V. do XI. primjenjuju se samo ukoliko do… [18 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe], nije donesen delegirani akt u skladu sa stavkom 2. ovog članka kojim se uređuje isto pitanje za predmetne vrste ribolova. U slučaju da dio B jednog Priloga ovoj Uredbi postane primjenjiv, Komisija, ne dovodeći u pitanje točku 4. članka 6. stavka 1., do istog datuma donosi delegirani akt u skladu s člankom 32. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem definicije za „usmjeren ribolov” u svrhu primjene dijela B u odgovarajućoj ribolovnoj zoni i u vezi s predmetnim ribolovom. |
|
Do datuma isteka roka iz drugog podstavka ovog stavka ili do datuma donošenja delegiranog akta iz tog podstavka, ovisno o tome što nastupi ranije, odredbe koje se primjenjuju na veličinu oka mrežnog tega na datum … [dan prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe (*1) ] i dalje se primjenjuju u pogledu predmetnih ribolovnih područja. |
Amandman 142
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.a Ako je to potrebno kako bi se ostvarili ciljevi ZRP-a i kako bi se uzele u obzir posebnosti regije, tehničke mjere koje odstupaju od mjera iz stavka 1. ovog članka mogu se usvojiti u okviru višegodišnjeg plana navedenog u člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
Amandman 143
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. U skladu s postupkom iz članka 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 države članice mogu dostaviti zajedničke preporuke kojima utvrđuju odgovarajuće tehničke mjere na regionalnoj razini koje odstupaju od mjera iz stavka 1. |
2. Ako ne postoji višegodišnji plan za dotične vrste ribolova ili ako u relevantnom višegodišnjem planu nisu predviđene tehničke mjere odnosno nije utvrđen postupak za donošenje takvih tehničkih mjera, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 , kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem odgovarajućih tehničkih mjera na regionalnoj razini koje odstupaju od mjera iz stavka 1. , a posebno uspostavljanjem veličina oka mrežnog tega koje treba primijeniti na regionalnoj razini. Za potrebe donošenja takvih delegiranih akata države članice mogu dostaviti zajedničku preporuku u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 do… [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija objavljuje te zajedničke preporuke neposredno nakon što ih države članice dostave, kao i sve znanstvene procjene provedene kako bi se osigurala njihova sukladnost s člankom 18. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
Amandman 144
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
2.a Mjere donesene u skladu sa stavcima 1.a i 2.: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 145
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Tehničke mjere preporučene u skladu sa stavkom 2 . moraju biti najmanje jednake mjerama iz stavka 1 . u smislu načina iskorištavanja i razine zaštite predviđene za osjetljive vrste i staništa. |
3. U skladu s člankom 18. stavkom 5 . Uredbe (EU) br. 1380/2013 države članice temelje zajedničke preporuke iz stavka 2 . ovog članka na najboljem raspoloživom znanstvenom mišljenju. Tim znanstvenim mišljenjem u obzir se uzima učinak takvih mjera na ciljane vrste te osjetljive vrste i staništa , pri čemu se upućuje na prednosti za očuvanje morskih ekosustava . |
Amandman 146
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3a. Ne dovodeći u pitanje članak 18. stavke 1., 3. i 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Komisija može također donijeti takve delegirane akte ako ne postoji zajednička preporuka iz tih stavaka. |
Amandman 147
Prijedlog uredbe
Članak 19.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
Članak 19. |
Briše se. |
||
Regionalne mjere u okviru višegodišnjih planova |
|
||
1. Komisija je ovlaštena uvesti tehničke mjere na regionalnoj razini radi ostvarivanja ciljeva višegodišnjih planova iz članaka 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te se mjere uvode delegiranim aktima koji se donose u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EZ) br. 1380/2013. |
|
||
2. Mjerama uvedenima u skladu sa stavkom 1. može se: |
|
||
|
|
||
|
|
||
3. Višegodišnjim se planom mogu utvrditi vrste tehničkih mjera koje se mogu donijeti u skladu sa stavcima 1. i 2. za odgovarajuću regiju. |
|
||
4. Mjere donesene u skladu sa stavcima 1. i 2. |
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
5. Pri dostavi zajedničkih preporuka za uvođenje tehničkih mjera iz stavka 1. države članice moraju pružiti znanstvene dokaze kojima se podupire donošenje tih mjera. |
|
||
6. Komisija može od STECF-a zatražiti procjenu zajedničkih preporuka iz stavka 5. |
|
Amandman 148
Prijedlog uredbe
Članak 20. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom 19 . radi definiranja selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu, države članice moraju pružiti dokaze o tome da ti ribolovni alati ispunjavanju najmanje jedan od sljedećih kriterija: |
1. Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom 18 . radi definiranja selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu, države članice moraju pružiti dokaze o tome da ti ribolovni alati ispunjavanju najmanje jedan od sljedećih kriterija: |
Amandman 149
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom 19 . radi izmjene zabranjenih ili ograničenih područja navedenih u dijelu C priloga V. do VIII. i X. i dijelu B Priloga XI. ili uspostave novih zabranjenih ili ograničenih područja države članice moraju u te zajedničke preporuke uvrstiti sljedeće elemente u vezi s tim zabranjenim ili ograničenim područjima: |
Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom 18 . radi izmjene zabranjenih ili ograničenih područja navedenih u dijelu C priloga V. do VIII. i X. i dijelu B Priloga XI., uspostave novih zabranjenih ili ograničenih područja ili radi njihova ukidanja države članice moraju u te zajedničke preporuke uvrstiti sljedeće elemente u vezi s tim zabranjenim ili ograničenim područjima: |
Amandman 150
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Ako države članice ne donesu zajedničke preporuke, Komisija može u skladu s člankom 32. donijeti delegirane akte kojima se na temelju najboljeg raspoloživog znanstvenog mišljenja uspostavljaju zabranjena ili ograničena područja. |
Amandman 151
Prijedlog uredbe
Članak 22. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 152
Prijedlog uredbe
Članak 23. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom 19 . radi omogućivanja uspostave zabrane ribolova u stvarnom vremenu i donošenja odredaba o izmjeni mjesta ribolova radi zaštite agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka moraju sadržavati sljedeće elemente: |
Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom 18 . radi omogućivanja uspostave zabrane ribolova u stvarnom vremenu i donošenja odredaba o izmjeni mjesta ribolova radi zaštite agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka ili osjetljivih vrsta moraju sadržavati sljedeće elemente: |
Amandman 153
Prijedlog uredbe
Članak 23. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandmani 304 i 154
Prijedlog uredbe
Članak 24. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom 19 . radi omogućivanja ili produljenja uporabe inovativnih ribolovnih alata, uključujući povlačnu mrežu (koću) s impulsima kako je opisano u dijelu E Priloga V. unutar određenog morskog bazena, države članice moraju pružiti procjenu mogućih učinaka uporabe takvih ribolovnih alata na ciljane vrste i na osjetljive vrste i staništa. |
1. Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom 18 . radi omogućivanja ili produljenja uporabe inovativnih ribolovnih alata unutar određenog morskog bazena, države članice moraju pružiti procjenu mogućih učinaka uporabe takvih ribolovnih alata na ciljane vrste i na osjetljive vrste i staništa. |
|
Takva procjena temelji se na uporabi inovativnog alata tijekom probnog razdoblja ograničenog na najviše 5 % plovila koja se trenutno bave tom ribolovnom aktivnošću i na razdoblje od najmanje četiri godine. |
Amandman 155
Prijedlog uredbe
Članak 24. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Uporaba inovativnih ribolovnih alata ne dopušta se ako te procjene pokazuju da će njihova uporaba dovesti do štetnih utjecaja na osjetljiva staništa i neciljane vrste. |
3. Uporaba inovativnih ribolovnih alata dopušta se samo na komercijalnoj razini ako procjena iz stavka 1. pokazuje da u usporedbi s postojećim reguliranim ribolovnim alatom i tehnikama, njihova uporaba neće dovesti do izravnih ili kumulativnih štetnih utjecaja na morska staništa, uključujući osjetljiva staništa , ili neciljane vrste. |
Amandman 156
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – alineja 2.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 158
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Države članice jamče odgovarajuće savjetovanje s ribarima na koje se te mjere izravno odnose. |
Amandman 159
Prijedlog uredbe
Članak 26. – stavak 1. – točka da (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 160
Prijedlog uredbe
Članak 26. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Mjere iz stavka 1. usmjerene su na ostvarivanje ciljeva iz članka 3., a posebno zaštitu na agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka. |
2. Mjere iz stavka 1. usmjerene su na ostvarivanje ciljeva iz članka 3., a posebno zaštitu na agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka. One moraju biti najmanje jednako stroge kao tehničke mjere koje se primjenjuju na temelju prava Unije. |
Amandman 161
Prijedlog uredbe
Članak 26.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 26.a |
|
Pilot-projekti za potpuno dokumentiranje ulova i odbačenog ulova |
|
1. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem pilot-projekata za izradu sustava potpunog dokumentiranja ulova i odbačenog ulova koji se temelji na mjerljivim ciljevima i ciljanim vrijednostima za potrebe upravljanja ribarstvom na temelju rezultata. |
|
2. Pilot-projekti iz stavka 1. ovog članka mogu odstupati od mjera iz dijela B priloga V. do XI. za određeno područje i najdulje jednu godinu, pod uvjetom da se može dokazati da su ti pilot-projekti usmjereni na ostvarivanje ciljeva iz članka 3. i da su u skladu s pokazateljima uspješnosti iz članka 4., a osobito da su usmjereni na poboljšanje ribolovnog alata ili praksi ili da na drugi način smanjuju njegov okolišni učinak. To jednogodišnje razdoblje može se pod istim uvjetima produljiti za još jednu godinu. Ograničeno je na najviše 5 % plovila koja se bave tom ribolovnom aktivnošću po državi članici. |
|
3. Ako podnose zajedničke preporuke za utvrđivanje pilot-projekata iz stavka 1., države članice pružaju znanstvene dokaze kojima se podupire donošenje tih projekata. STEFC ocjenjuje te zajedničke preporuke i objavljuje tu preporuku. U roku od šest mjeseci od zaključenja projekta države članice dostavljaju Komisiji izvješće u kojem se navode rezultati, uključujući detaljnu procjenu promjena selektivnosti i drugih okolišnih učinaka. |
|
4. STECF ocjenjuje izvješće iz stavka 3. Ako STECF zaključi da se novim alatom ili praksama uspješno postižu ciljevi iz stavka 2., Komisija može podnijeti prijedlog u skladu s UFEU-om kako bi se odobrila opća upotreba tog alata ili praksi. Ocjena STEFC-a se objavljuje. |
|
5. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 32. kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem tehničke specifikacije sustava za potpuno dokumentiranje ulova i odbačenog ulova iz stavka 1. |
Amandman 162
Prijedlog uredbe
Poglavlje IV.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
POGLAVLJE IV. |
Briše se. |
||
REGIONALNE ORFANIZACIJE ZA UPRAVLJANJE RIBARSTVOM |
|
||
Članak 28. |
|
||
Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC) |
|
||
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u cilju: |
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 163
Prijedlog uredbe
Članak 29. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja, pod sljedećim uvjetima: |
1. Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se provode u kontekstu znanstvenih istraživanja, pod sljedećim uvjetima: |
Amandman 164
Prijedlog uredbe
Članak 29. – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 165
Prijedlog uredbe
Članak 30. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Amandman 166
Prijedlog uredbe
Članak 30. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se obavljaju isključivo u svrhu umjetnog poribljavanja ili premještanja morskih vrsta, pod uvjetom da se te operacije obavljaju uz dozvolu i pod nadzorom države članice ili država članica koje imaju izravan upravljački interes. |
1. Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se obavljaju isključivo u svrhu neposrednog poribljavanja ili premještanja morskih vrsta, pod uvjetom da se te operacije obavljaju uz dozvolu i pod nadzorom države članice ili država članica koje imaju izravan upravljački interes. |
Amandman 167
Prijedlog uredbe
Članak 30. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ako se umjetno poribljavanje ili premještanje obavlja u vodama druge države članice ili drugih država članica, Europsku komisiju i sve te države članice obavješćuje se najmanje mjesec dana unaprijed o namjeri obavljanja takvih ribolovnih operacija. |
2. Ako se neposredno poribljavanje ili premještanje obavlja u vodama druge države članice ili drugih država članica, Europsku komisiju i sve te države članice obavješćuje se najmanje mjesec dana unaprijed o namjeri obavljanja takvih ribolovnih operacija. |
Amandman 168
Prijedlog uredbe
Članak 31. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ako dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje da bi se zaštitile morske vrste, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. radi ublažavanja takvih prijetnji. Ti se akti mogu posebno odnositi na ograničenja uporabe ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili u određenim razdobljima. |
1. Ako dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje da bi se zaštitile morske vrste ili morska staništa , Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. radi ublažavanja takvih prijetnji. Ti se akti mogu posebno odnositi na ograničenja uporabe ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili u određenim razdobljima ili na bilo koje druge potrebne mjere očuvanja . |
Amandman 273
Prijedlog uredbe
Članak 31. – stavak 2. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 169
Prijedlog uredbe
Članak 31. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Delegirani akti iz stavka 1. primjenjuju se u razdoblju od najviše tri godine, ne dovodeći u pitanje stavak 6 . članka 32 . |
3. Delegirani akti iz stavka 1. primjenjuju se u razdoblju od najviše dvije godine, ne dovodeći u pitanje članak 32 . stavak 6 . |
Amandman 170
Prijedlog uredbe
Članak 34. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Do kraja 2020. i svake treće godine nakon toga Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Uredbe na temelju informacija koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća i nakon evaluacije STECF-a. U tom se izvješću procjenjuje u kojoj su mjeri tehničke mjere, na regionalnoj razni i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva iz članka 3. i postizanju ciljanih vrijednosti iz članka 4. |
1. Do … [tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe] i svake treće godine nakon toga Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Uredbe na temelju informacija koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća i nakon evaluacije STECF-a. U tom se izvješću procjenjuje u kojoj su mjeri tehničke mjere, na regionalnoj razni i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva iz članka 3. na temelju pokazatelja uspješnosti iz članka 4. |
Amandman 171
Prijedlog uredbe
Članak 34. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi i ciljane vrijednosti nisu ispunjeni u roku šest mjeseci od dana podnošenja izvješća iz stavka 1., države članice u toj regiji dostavljaju plan i navode korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje tih ciljeva i ciljanih vrijednosti . |
2. Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi nisu ispunjeni ili da su premašene posebne razine ulova manjeg od minimalnih referentnih veličina za očuvanje za ključne ribolovne aktivnosti iz članka 4. stavka 1. točke (a), u roku dvanaest mjeseci od dana podnošenja izvješća iz stavka 1., države članice u toj regiji dostavljaju plan i navode korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje ciljeva iz članka 3. i omogućilo smanjenje ulova morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje iz članka 4. stavka 1. točke (a) . |
Amandman 172
Prijedlog uredbe
Članak 34. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2a. Komisija pomaže državama članicama u uspostavi nacionalnog akcijskog plana kako bi se riješile teškoće utvrđene u provedbi novih tehničkih mjera za ispunjenje zahtjeva iz članka 4. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere za provedbu tog akcijskog plana. |
Amandman 173
Prijedlog uredbe
Članak 34. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3a. Ako izvješće pokaže da država članica nije ispunila svoje obveze u pogledu kontrole i prikupljanja podataka, Komisija može prekinuti ili suspendirati isplatu sredstava iz EFPR-a za tu državu članicu u skladu s člancima 100. i 101. Uredbe (EU) br. 508/2014. |
Amandman 174
Prijedlog uredbe
Članak 35. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 175
Prijedlog uredbe
Članak 36.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Članak 36. |
Briše se. |
Izmjene Uredbe (EZ) br. 1098/2007 |
|
U Uredbi (EZ) br. 1098/2007 brišu se članci 8. i 9. |
|
Amandman 176
Prijedlog uredbe
Članak 37. – stavak 1. – točka b
Uredba (EZ) br. 1224/2009
Članak 54.c – stavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 177
Prijedlog uredbe
Članak 37. – stavak 1. – točka b
Uredba (EZ) br. 1224/2009
Članak 54.c – stavak 2. – točka b – alineja 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
sortirana riba smrznuta je odmah nakon sortiranja, a nesortirana riba vraćena je u more; i |
sortirana riba smrznuta je nakon sortiranja, a nijedna sortirana riba nije vraćena u more; i |
Amandman 178
Prijedlog uredbe
Članak 37. – stavak 1. – točka b
Uredba (EZ) br. 1224/2009
Članak 54.c – stavak 2. – točka b – alineja 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
oprema je ugrađena i smještena na plovilu tako da omogući neposredno zamrzavanje i ne dopušta vraćanje morskih vrsta u more. |
oprema je ugrađena i smještena na plovilu tako da omogući zamrzavanje i ne dopušta vraćanje morskih vrsta u more. |
Amandman 179
Prijedlog uredbe
Članak 37. – stavak 1. – točka b
Uredba (EZ) br. 1224/2009
Članak 54.c – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3a. Nadležno tijelo države zastave odobrava planove koćarica hladnjača kako bi se zajamčilo da su u skladu s važećim pravilima. |
Amandman 180
Prijedlog uredbe
Članak 38.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Članak 38. |
Briše se. |
||||
Izmjena Uredbe (EU) br. 1343/2011 |
|
||||
Članak 26. Uredbe (EZ) br. 1343/2011 mijenja se kako slijedi: |
|
||||
|
|
||||
|
|
Amandman 181
Prijedlog uredbe
Članak 40. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Uredbe (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 stavljaju se izvan snage. |
Uredbe (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 kao i Uredba Komisije (EZ) br. 494/2002 (1a) stavljaju se izvan snage. |
Amandman 182
Prijedlog uredbe
Prilog I. – točka n a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 183
Prijedlog uredbe
Prilog I. – točka n b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 184
Prijedlog uredbe
Prilog I. – točka o
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
Amandman 185
Prijedlog uredbe
Prilog I. – točka p
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 186
Prijedlog uredbe
Prilog I. – točka p a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 187
Prijedlog uredbe
Prilog IV. – točka 5.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 188
Prijedlog uredbe
Prilog IV. – točka 1.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 189
Prijedlog uredbe
Prilog IV. – točka 1.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 190
Prijedlog uredbe
Prilog IV. – točka 1.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 191
Prijedlog uredbe
Prilog IV. – slika 5.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Slika 5.a Rakovica (Maia squinado) |
|
|
Amandman 192
Prijedlog uredbe
Prilog IV. – slika 5.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Slika 5.b Velika rakovica (Cancer pagarus) |
|
|
Amandman 193
Prijedlog uredbe
Prilog IV. – slika 5.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Slika 5.c Valoviti rogaš (Buccinum spp) |
|
|
Amandman 194
Prijedlog uredbe
Prilog IV. – slika 5.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Slika 5.d Iglun (Xiphias gladius) |
|
|
Amandman 195
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A. – tablica 1. – red 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Skuše roda Scomber (Scomber spp.) |
20 cm |
Izmjena |
|
Skuše roda Scomber (Scomber spp.) |
30 cm (1a) |
Amandman 196
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A. – tablica 1. – red 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Haringa (sleđ) (Clupea harengus) |
20 cm |
Izmjena |
|
Haringa (sleđ) (Clupea harengus) |
20 cm (1a) |
Amandman 197
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Šaruni (Trachurus spp.) |
15 cm |
Izmjena |
|
Šaruni (Trachurus spp.) |
15 cm (1a) |
Amandman 198
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 17.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Inćun (Engraulis encrasicolus) |
12 cm ili 90 jedinki po kilogramu |
Izmjena |
|
Inćun (Engraulis encrasicolus) |
12 cm ili 90 jedinki po kilogramu (1a) |
Amandman 199
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 19.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Srdela (Sardina pilchardus) |
11 cm |
Izmjena |
|
Srdela (Sardina pilchardus) |
11 cm (1a) |
Amandman 200
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 20.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Hlap (Homarus gammarus) |
87 mm |
Izmjena |
|
Hlap (Homarus gammarus) |
87 mm (duljina oklopa) |
Amandman 201
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 34.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Jastog (Palinurus spp.) |
95 mm |
Izmjena |
|
Jastog (Palinurus spp.) |
95 mm (duljina oklopa) |
Amandman 202
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Škamp (Nephrops norvegicus) |
Ukupna duljina 105 mm |
|
Duljina oklopa 32 mm |
Izmjena |
|
Škamp (Nephrops norvegicus) |
Ukupna duljina 105 mm |
|
Duljina oklopa 32 mm |
|
Repovi škampa 59 mm |
Amandman 203
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Skuše roda Scomber (Scomber spp.) |
20 cm |
Izmjena |
|
Skuše roda Scomber (Scomber spp.) |
20 cm (1a) |
Amandman 204
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Haringa (sleđ) (Clupea harengus) |
18 cm |
Izmjena |
|
Haringa (sleđ) (Clupea harengus) |
18 cm (1a) |
Amandman 205
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Šaruni (Trachurus spp.) |
15 cm |
Izmjena |
|
Šaruni (Trachurus spp.) |
15 cm (1a) |
Amandman 206
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
||
|
|
|
Izmjena |
||
Najmanje 90 mm |
Skagerrak i Kattegat |
Ugrađuje se ploha veličine oka mrežnog tega od najmanje 270 mm (u obliku romba) ili 140 mm (1a) (kvadratno mrežno oko). |
Amandmani 305 i 355
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 80 mm |
Zona ICES-a IV.b južno od 54o 30' S i zona ICES-a IV.c |
Usmjeren ribolov lista povlačnim mrežama (koćama) s gredom ili [povlačnim mrežama (koćama) s impulsima] . Ploha veličine oka mrežnog tega od 180 mm ugrađena u gornjoj polovici prednjeg dijela mreže. |
Izmjena |
||
Najmanje 80 mm |
Zona ICES-a IV.b južno od 54o 30' S i zona ICES-a IV.c |
Usmjeren ribolov lista povlačnim mrežama (koćama) s gredom. Ploha veličine oka mrežnog tega od 180 mm ugrađena u gornjoj polovici prednjeg dijela mreže. |
Amandman 208
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 4.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
|||
|
|||
Izmjena |
|||
Najmanje 40 mm |
Cijelo područje |
Usmjeren ribolov lignje (85 % ulova) (Loliginidae, Ommastrephidae). |
Amandman 209
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 16 mm |
Cijelo područje |
Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta |
|
|
Usmjeren ribolov norveške ugotice. Za ribolov norveške ugotice ugrađuje se mreža za sortiranje s prečkom od 22 mm. |
|
|
Usmjeren ribolov vrste Crangon crangon .Ugrađuje se mreža za sortiranje , sito mreže ili ekvivalentan selektivni uređaj . |
Izmjena |
||
Najmanje 16 mm |
Cijelo područje |
Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta (80 % ulova) . |
|
|
Usmjeren ribolov norveške ugotice (50 % ulova) . Za ribolov norveške ugotice ugrađuje se mreža za sortiranje s prečkom od 35 mm. |
|
|
Usmjeren ribolov kozica i crvenih kozica (90 % ulova) . Ugrađuje se odvajajuća mreža ili mreža za sortiranje u skladu s nacionalnim zakonodavstvom . |
Amandman 210
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio B – stavak 2. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 211
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio B – stavak 2. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
U Sjevernome moru i Skagerraku/Kattegatu primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža. |
U Sjevernome moru i Skagerraku/Kattegatu primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža i lebdećih (plovućih) mreža . |
Amandman 212
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio C – stavak 1. – točka 1.1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 213
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio C – stavak 2. – točka 2.2. – alineja 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
Amandman 214
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio C – stavak 2. – točka 2.2. – alineja 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
Amandman 215
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio C – stavak 2. – točka 2.2. – alineja 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
Amandman 216
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio C – stavak 6. – točka 6.2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 274
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio D – podnaslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Mjere za smanjenje slučajnog ulova kitova u zoni ICES-a III.a i na potpodručju IV. |
Mjere za smanjenje slučajnog ulova morskih sisavaca u zoni ICES-a III.a i na potpodručju IV. |
Amandman 275
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio D – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||||
|
|
Amandmani 306, 314, 315 i 356
Prijedlog uredbe
Prilog V. – dio E
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
Briše se. |
|||
Neovisno o članku 13., ribolov povlačnom mrežom (koćom) s električnim impulsom dopušta se u zonama ICES-a IV.b i IV.c pod uvjetima utvrđenima u skladu s člankom 27. stavkom 1. drugom alinejom ove Uredbe, s obzirom na karakteristike korištenih impulsa i mjere za kontrolu i praćenje koje su na snazi južno od loksodrome povezane sljedećim točkama, izmjerenima prema koordinatnom sustavu WGS84: |
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 324
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio A. – tablica – red 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Skuše roda Scomber (Scomber spp.) |
20 cm |
Izmjena |
|
Skuše roda Scomber (Scomber spp.) |
20 cm (1a) |
Amandman 218
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio A tablica – red 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Haringa (sleđ) (Clupea harengus) |
20 cm |
Izmjena |
|
Haringa (sleđ) (Clupea harengus) |
20 cm (1a) |
Amandman 219
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio A – tablica – red 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Šaruni (Trachurus spp.) |
15 cm (3) |
Izmjena |
|
Šaruni (Trachurus spp.) |
Amandman 220
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio A – tablica – red 17.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Inćun (Engraulis encrasicolus) |
12 cm ili 90 jedinki po kilogramu |
Izmjena |
|
Inćun (Engraulis encrasicolus) |
12 cm ili 90 jedinki po kilogramu (1a) |
Amandman 221
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 120 mm |
Cijelo područje |
Nijedan |
Izmjena |
||
Najmanje 100 mm (1a) |
Cijelo područje |
Nijedan |
Amandman 223
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio B – stavak 2. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 224
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio B – stavak 2. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
U sjeverozapadnim vodama primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža. |
U sjeverozapadnim vodama primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža i lebdećih (plovućih) mreža . |
Amandman 225
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio B – stavak 2. – tablica – red 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 120 mm (1) |
Cijelo područje |
Nijedan |
Izmjena |
||
Najmanje 120 mm (1) |
Cijelo područje |
Nijedan |
Amandman 226
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio B – tablica – red 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 50 mm |
Cijelo područje |
Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta |
Izmjena |
||
Najmanje 50 mm |
Cijelo područje |
Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta (80 % ulova) |
|
|
Usmjeren ribolov trlje roda Mullus (50 % ulova) |
Amandman 227
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio C – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Od 1. siječnja do 31. ožujka te od 1. listopada do 31. prosinca zabranjuje se obavljanje svih ribolovnih aktivnosti uporabom svih povlačnih ribolovnih alata ili mirujućih mreža na području omeđenom loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema koordinatnom sustavu WGS84: |
Od 1. siječnja do 31. ožujka te od 1. listopada do 31. prosinca zabranjuje se obavljanje svih ribolovnih aktivnosti uporabom svih pridnenih povlačnih ribolovnih alata ili pridnenih mirujućih mreža na području omeđenom loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema koordinatnom sustavu WGS84: |
Amandman 228
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio C – stavak 3. – točka 3.2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 229
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio C – stavak 9. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 230
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio C – stavak 9. – točka 9.2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 276
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio D – stavak 1. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 277
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio D – stavak 2. – točka 2.1. (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 278
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio D – stavak 2. – točka 2.2. (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 279
Prijedlog uredbe
Prilog VI. – dio D – stavak 2. – točka 2.3. (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 231
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio A – tablica 1. – red 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Haringa (sleđ) (Clupea harengus) |
20 cm |
Izmjena |
|
Haringa (sleđ) (Clupea harengus) |
20 cm (1a) |
Amandman 232
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio A – tablica – red 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Lubin (Dicentrarchus labrax) |
42 cm |
Izmjena |
|
Lubin (Dicentrarchus labrax) |
36 cm |
Amandman 233
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio A – tablica – red 23.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Kapica (Chalamys spp.) |
40 mm |
Izmjena |
|
Kapica (Chlamys spp., Mimachlamys spp. ) |
40 mm |
Amandman 234
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio A – tablica – red 26.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Filipinska kućica ( Venerupis philippinarum) |
35 mm |
Izmjena |
|
Filipinska kućica ( Ruditapes philippinarum) |
35 mm |
Amandman 235
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio A – tablica – red 34.
Tekst koji je predložila Komisija |
|
Hobotnica (Octopus vulgaris) |
750 grama (3) |
Izmjena |
|
Hobotnica (Octopus vulgaris) |
1 000 grama (3) |
Amandman 242
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio C – stavak 4. – točka 4.2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 243
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio C – stavak 4. – točka 4.2.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 280
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio D – stavak 1. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 281
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio D – stavak 2. – točka 2.1. (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 282
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio D. – stavak 2. – točka 2.2. (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 283
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – Dio D. – stavak 2. – točka 2.3. (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 247
Prijedlog uredbe
Prilog VIII. – dio B – stavak 2. – tablica – red 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 157 mm |
Cijelo područje |
Usmjeren ribolov lososa |
Izmjena |
||
Briše se. |
|
|
Amandman 284
Prijedlog uredbe
Prilog VIII. – Dio D. – stavak 1. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 285
Prijedlog uredbe
Prilog VIII. – Dio D. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 251
Prijedlog uredbe
Prilog IX. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Vreća (saka) kvadratnog mrežnog oka od najmanje 40 mm |
Cijelo područje |
Saka (vreća) romboidnog mrežnog oka od 50 mm (2) može se koristiti kao alternativni alat za mrežni teg s kvadratnim okom od 44 mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila |
Izmjena |
||
Vreća (saka) kvadratnog mrežnog oka od najmanje 40 mm |
Cijelo područje |
Saka (vreća) romboidnog mrežnog oka od 50 mm (2) može se koristiti kao alternativni alat za mrežni teg s kvadratnim okom od 40 mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila |
Amandman 254
Prijedlog uredbe
Prilog IX. – dio B – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 255
Prijedlog uredbe
Prilog IX. – dio C – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Zabranjuje se držanje na plovilu ili postavljanje više od 250 vrša ili košara po plovilu za ulov dubokomorskih rakova (uključujući Plesionika spp., Pasiphaea spp. ili slične vrste) . |
Zabranjuje se držanje na plovilu ili postavljanje više od 250 vrša ili košara po plovilu za ulov dubokomorskih rakova. |
Amandman 256
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio C – stavak 5. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Flotama vrlo lokalnog karaktera koje koriste artizanalni ribolovni alat daje se odobrenje za ulov dubokomorskih rakova (uključujući Plesionika spp., Pasiphaea spp. ili slične vrste). |
Amandman 257
Prijedlog uredbe
Prilog IX. – dio C – stavak 6.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 286
Prijedlog uredbe
Prilog IX. – dio D. – stavak 1. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 287
Prijedlog uredbe
Prilog IX – dio D. – stavak 2. – točka 2.1. (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 288
Prijedlog uredbe
Prilog IX – dio D. – stavak 2. – točka 2.2. (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 289
Prijedlog uredbe
Prilog IX – dio D. – stavak 2. – točka 2.3. (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 259
Prijedlog uredbe
Prilog X. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 50 mm |
Cijelo područje |
Kao alternativno rješenje mogu se rabiti vreće (sake) kvadratnog mrežnog oka veličine 40 mm . |
Izmjena |
||
Najmanje 40 mm |
Cijelo područje |
Vreće (sake) romboidnog mrežnog oka veličine 50 mm (1a) mogu se koristiti kao alternativno rješenje za kvadratno mrežno oko veličine 40 mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila. |
Amandman 260
Prijedlog uredbe
Prilog X. – dio B – stavak 2. – tablica – red 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 400 mm |
Cijelo područje |
Usmjeren ribolov oblića |
Izmjena |
||
Najmanje 400 mm |
Cijelo područje |
Ribolov oblića pridnenim mrežama stajaćicama |
Amandman 261
Prijedlog uredbe
Prilog X. – dio C
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Dio C |
Briše se. |
Zabranjena ili ograničena područja |
|
Sezonske zabrane ribolova radi zaštite oblića |
|
Od 15. travnja do 15. lipnja svake godine dopušta se usmjeren ribolov, prekrcavanje, iskrcavanje i prva prodaja oblića u vodama Unije u Crnome moru. |
|
Amandman 290
Prijedlog uredbe
Prilog X. – Dio D. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 262
Prijedlog uredbe
Prilog XI. – dio A – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
Osnovne veličine oka mrežnog tega povlačnih ribolovnih alata |
|
Amandman 263
Prijedlog uredbe
Prilog IX. – dio A – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
U najudaljenijim regijama primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega vreće (sake). |
U vodama Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega vreće (sake) |
Amandman 264
Prijedlog uredbe
Prilog IX. – dio A – tablica – red 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 45 mm |
Sve vode uz obale francuskog departmana Gvajana koje su pod suverenitetom ili u nadležnosti Francuske. |
Usmjeren ribolov kozica (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri). |
Izmjena |
||
Najmanje 45 mm |
Sve vode uz obale francuskog departmana Gvajana koje su pod suverenitetom ili u nadležnosti Francuske. |
Usmjeren ribolov kozica (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) (15 % ulova) . |
Amandman 265
Prijedlog uredbe
Prilog XI – dio A – tablica – red 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
||
Najmanje 14 mm |
Cijelo područje |
Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta okružujućim mrežama |
Izmjena |
||
Briše se. |
|
|
Amandman 266
Prijedlog uredbe
Prilog XI. – dio A – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
||
|
U vodama Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega okružujućih mreža |
Amandman 267
Prijedlog uredbe
Prilog XI. – dio A – stavak 1.a (novi) – tablica (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
|||
|
|||
Izmjena |
|||
Veličina oka mrežnog tega |
Zemljopisna područja |
Uvjeti |
|
Najmanje 14 mm |
Cijelo područje |
Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta okružujućim mrežama |
Amandman 291
Prijedlog uredbe
Prilog XI. – dio B.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Dio Ba |
||
|
Mjere ublažavanja za osjetljive vrste |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
(1) Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0381/2017).
(18) Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (SL L 164/19, 25.6.2008., str. 19.).
(19) Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).
(20) Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).
(19) Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).
(20) Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).
(21) Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).
(21) Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).
(1a) Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).
(1a) Direktiva Vijeća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o zaštiti divljih ptica (SL L 103, 25.4.1979., str. 1.).
(29) Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (SL L 409, 30.12.2006., str. 11.).
(30) Uredba Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od 18. rujna 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkome moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97 (SL L 248, 22.9.2007., str. 1.).
(31) Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).
(32) Uredba (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL L 347, 30.12.2011., str. 44.).
(33) Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
(29) Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (SL L 409, 30.12.2006., str. 11.).
(30) Uredba Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od 18. rujna 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkome moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97 (SL L 248, 22.9.2007., str. 1.).
(31) Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).
(33) Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
(34) Zone ICES-a (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) zone su u skladu s Uredbom (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).
(34) Zone ICES-a (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) zone su u skladu s Uredbom (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).
(40) Uredba Komisije (EZ) br. 517/2008 od 10. lipnja 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 850/98 u pogledu određivanja veličine oka mrežnog tega i debljine konca ribarskih mreža (SL L 151, 11.6.2008., str. 5.).
(1a) Uredba (EU) 2017/1004 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi okvira Unije za prikupljanje i upotrebu podataka u sektoru ribarstva te upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje u vezi sa zajedničkom ribarstvenom politikom, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008 (SL L 157, 20.6.2017., str. 1.).
(*1) Ako se taj pristup prihvati, članke 35. – 41. treba prilagoditi tijekom pregovora s Vijećem, nakon utvrđivanja mjera koje ostaju primjenjive nakon datuma navedenog ovdje.
(1a) Uredba Komisije (EZ) br. 494/2002 od 19. ožujka 2002. o utvrđivanju dodatnih tehničkih mjera za obnavljanje stoka oslića u potpodručjima ICES-a III., IV., V., VI. i VII. te zonama ICES-a VIII. a, b, d, e (SL L 77, 20.3.2002., str. 8.).
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) U podzoni Kattegat ugrađuje se mrežna ploha kvadratnog mrežnog oka od 120 mm (za povlačne mreže (koće) u razdoblju od 1. listopada do 31. prosinca, a za okružujuće mreže od 1. kolovoza do 31. listopada).
(1) Uredba Vijeća ( EZ ) br. 2347 / 2002 od 16 . prosinca 2002 . o određivanju posebnih uvjeta pristupa i s njima povezanih pravila za ribolov dubokomorskih stokova (SL L 351 , 28 .12. 2002. , str. 6. ).
(1) Uredba ( EU ) 2016 / 2336 Europskog parlamenta i Vijeća od 14 . prosinca 2016 . o utvrđivanju posebnih uvjeta za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i odredaba za ribolov u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2347/2002 (SL L 354 , 23 .12. 2016. , str. 1. ).
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(3) U vodama Unije na potpodručjima ICES-a, V., VI. južno 56o S i VII., osim zona ICES-a VII.d, e, i f primjenjuje se minimalna referentna veličina za očuvanje od 130 mm.
(3) U vodama Unije na potpodručjima ICES-a, V., VI. južno od 56o S i VII., osim zona ICES-a VII.d, e, i f primjenjuje se minimalna referentna veličina za očuvanje od 130 mm.
(3a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(1a) Uvodi se postupno tijekom dvogodišnjeg razdoblja od dana stupanja na snagu ove Uredbe. Za zone ICES-a VII.d i VII.e upotrebljava se veličina oka mrežnog tega od najmanje 100 mm.
(1) Za usmjeren ribolov grdobine (30 % ulova) koristi se oko mrežnog tega veličine od najmanje 220 mm. Veličina oka mrežnog tega od najmanje 110 mm za usmjeren ribolov kolje i oslića (50 % ulova) u zonama ICES-a VII.d i VII.e
(1) Za usmjeren ribolov grdobine (30 % ulova) koristi se oko mrežnog tega veličine od najmanje 220 mm. Veličina oka mrežnog tega od najmanje 110 mm za usmjeren ribolov kolje i oslića (50 % ulova) u zonama ICES-a VII.d i VII.e
(1a) Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.
Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.
Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.
(3) U svim vodama u tom dijelu istočnog srednjeg Atlantika koje obuhvaćaju zone 34.1.1, 34.1.2 i 34.1.3 i potpodručje 34.2.0 ribolovne zone 34 regije CECAF primjenjuje se težina bez utrobe od 450 grama.
(3) U svim vodama u tom dijelu istočnog srednjeg Atlantika koje obuhvaćaju zone 34.1.1, 34.1.2 i 34.1.3 i potpodručje 34.2.0 ribolovne zone 34 regije CECAF primjenjuje se težina bez utrobe od 450 grama.
(2) Na plovilu je dopušteno držati ili koristiti samo jednu vrstu mreže (mreža kvadratnog mrežnog oka veličine 40 mm ili mreža romboidnog mrežnog oka veličine 50 mm).
(2) Na plovilu je dopušteno držati ili koristiti samo jednu vrstu mreže (mreža kvadratnog mrežnog oka veličine 40 mm ili mreža romboidnog mrežnog oka veličine 50 mm).
(1a) Na plovilu je dopušteno držati ili koristiti samo jednu vrstu mreže (kvadratnog mrežnog oka veličine 40 mm ili romboidnog mrežnog oka veličine 50 mm).
Srijeda, 17. siječnja 2018.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/187 |
P8_TA(2018)0006
Kontrola izvoza, prijenosa, brokeringa, tehničke pomoći i provoza u pogledu robe s dvojnom namjenom ***I
Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa, tehničke pomoći i provoza u pogledu robe s dvojnom namjenom (preinaka) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) (1)
(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)
(2018/C 458/12)
Amandman 1
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 2
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 3
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 4
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 5
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 6
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 7.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 7
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 9.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 8
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 10.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 9
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 11.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 10
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 12.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 11
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 13.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 12
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 13
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 14
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 16.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 15
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 17.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 16
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 17
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 19.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 18
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 21.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 19
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 22.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 20
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 25.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 21
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 25.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 22
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 27.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 23
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 29.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 24
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 31.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 25
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 26
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 27
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 5.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.a „krajnji korisnik” znači svaka fizička ili pravna osoba ili subjekt koji je krajnji primatelj robe s dvojnom namjenom; |
Amandman 28
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 29
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 22.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 30
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 23.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 31
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 23.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 32
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 33
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka e
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 34
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ako izvoznik , u skladu sa svojom obvezom da provodi temeljitu identifikaciju, zna da je roba s dvojnom namjenom koju namjerava izvoziti i koja nije navedena u Prilogu I. namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju upotrebu iz stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje će odlučiti je li za taj izvoz potrebna dozvola. |
2. Ako izvoznik tijekom provedbe temeljite identifikacije postane svjestan da roba s dvojnom namjenom koju namjerava izvoziti i koja nije navedena u Prilogu I. može biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju upotrebu iz stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan , koje će odlučiti je li za taj izvoz potrebna dozvola. |
Amandman 35
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Dozvole za izvoz robe koja nije navedena na popisu dodjeljuju se za točno određenu robu i krajnje korisnike. Dozvole dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj izvoznik ima boravište ili poslovni nastan, a ako je izvoznik osoba s boravištem ili poslovnim nastanom izvan Unije, dodjeljuje ih nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi roba. Dozvole vrijede u cijeloj Uniji. Dozvole vrijede jednu godinu , a nadležno tijelo može ih produljiti. |
3. Dozvole za izvoz robe koja nije navedena na popisu dodjeljuju se za točno određenu robu i krajnje korisnike. Dozvole dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj izvoznik ima boravište ili poslovni nastan, a ako je izvoznik osoba s boravištem ili poslovnim nastanom izvan Unije, dodjeljuje ih nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi roba. Dozvole vrijede u cijeloj Uniji. Dozvole vrijede dvije godine , a nadležno tijelo može ih produljiti. |
Amandman 36
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 4. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ako se ne prime primjedbe, smatra se da konzultirane države članice nemaju primjedbi i dužne su uvesti zahtjeve za dozvolama za sve „bitno slične transakcije”. Dužne su i obavijestiti svoja carinska tijela i ostala relevantna državna tijela o zahtjevima za dozvolama . |
Ako se ne prime primjedbe, smatra se da konzultirane države članice nemaju primjedbi i dužne su uvesti zahtjeve za dozvolama za sve „bitno slične transakcije”, što znači robu s gotovo jednakim parametrima ili tehničkim karakteristikama prema istom krajnjem korisniku ili primatelju . Dužne su i obavijestiti svoja carinska tijela i ostala relevantna državna tijela o zahtjevima za dozvolama. Komisija objavljuje u Službenom listu Europske unije kratak opis predmeta, obrazloženje odluke i po potrebi navodi novi zahtjev za dozvolom u novom odjeljku E Priloga II. |
Amandman 37
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 4. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ako se zaprime primjedbe od bilo koje konzultirane države članice, zahtjev za dozvolom ukida se, osim ako država članica koja uvodi zahtjev za dozvolom smatra da bi se izvozom mogli ugroziti njezini bitni sigurnosni interesi. U tom slučaju ta država članica može odlučiti zadržati zahtjev za dozvolom. O tome bi bez odgode trebalo obavijestiti Komisiju i ostale države članice. |
Ako se zaprime primjedbe od barem četiri države članice koje predstavljaju barem 35 % stanovništva Unije , zahtjev za dozvolom ukida se, osim ako država članica koja uvodi zahtjev za dozvolom smatra da bi se izvozom mogli ugroziti njezini bitni sigurnosni interesi ili obveze u pogledu ljudskih prava . U tom slučaju ta država članica može odlučiti zadržati zahtjev za dozvolom. O tome bi bez odgode trebalo obavijestiti Komisiju i ostale države članice. |
Amandman 38
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 4. – podstavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Komisija i države članice vodit će ažuran registar zahtjeva za dozvolu koji su na snazi. |
Komisija i države članice vode ažuran registar zahtjeva za dozvolu koji su na snazi. Podaci dostupni u tom registru moraju biti uključeni u izvješće Europskom parlamentu, kako je navedeno u članku 24. stavku 2., i moraju biti dostupni javnosti. |
Amandman 39
Prijedlog uredbe
Članak 5. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ako je broker svjestan da je roba s dvojnom namjenom za koju nudi pružanje brokerskih usluga, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje odlučuje je li prikladno da navedene brokerske usluge podliježu dozvoli. |
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
Amandman 40
Prijedlog uredbe
Članak 7. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Za izravno ili neizravno pružanje usluga tehničke pomoći povezanih s robom s dvojnom namjenom odnosno s nabavom, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom robe s dvojnom namjenom zahtijeva se dozvola ako je pružatelja usluga tehničke pomoći nadležno tijelo obavijestilo da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. |
1. Za izravno ili neizravno pružanje usluga tehničke pomoći povezanih s robom s dvojnom namjenom odnosno s nabavom, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom robe s dvojnom namjenom zahtijeva se dozvola ako je pružatelja usluga tehničke pomoći nadležno tijelo obavijestilo da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1. |
Amandman 41
Prijedlog uredbe
Članak 7. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ako je pružatelj usluga tehničke pomoći svjestan da je roba s dvojnom namjenom za koju nudi pružanje usluga tehničke pomoći u cijelosti ili djelomično namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje odlučuje je li prikladno da navedene usluge tehničke pomoći podliježu dozvoli. |
Ako je pružatelj usluga tehničke pomoći svjestan da je roba s dvojnom namjenom za koju nudi pružanje usluga tehničke pomoći u cijelosti ili djelomično namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1. , mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje odlučuje je li prikladno da navedene usluge tehničke pomoći podliježu dozvoli. |
Amandman 42
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Država članica može zabraniti izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ili nametnuti zahtjev za dozvolom za njega u svrhu zaštite javne sigurnosti ili ljudskih prava. |
1. Država članica može zabraniti izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ili nametnuti zahtjev za dozvolom za njega u svrhu zaštite javne sigurnosti i ljudskih prava te sprečavanja terorističkih djela . |
Amandman 43
Prijedlog uredbe
Članak 9. – stavak 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
7. U relevantnim komercijalnim ispravama koje se odnose na prijenose robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. unutar Unije mora se jasno navesti da navedena roba podliježe kontrolama ako se izvozi iz Unije . Relevantne komercijalne isprave uključuju, posebno, ugovore o prodaji, potvrde narudžbe, fakture ili otpremnice. |
7. U relevantnim komercijalnim ispravama koje se odnose na prijenose robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. unutar Unije i njezin izvoz u treće zemlje mora se jasno navesti da navedena roba podliježe kontrolama ako se izvozi iz Unije . Relevantne komercijalne isprave uključuju, posebno, ugovore o prodaji, potvrde narudžbe, fakture ili otpremnice. |
Amandman 44
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Individualne i globalne izvozne dozvole vrijede jednu godinu , a nadležno tijelo može ih produljiti. Razdoblje valjanosti za globalne izvozne dozvole za velike projekte utvrđuje nadležno tijelo . |
3. Individualne i globalne izvozne dozvole vrijede dvije godine , a nadležno tijelo može ih produljiti. Globalne izvozne dozvole za velike projekte valjane su ne dulje od četiri godine, osim u opravdanim okolnostima na temelju trajanja projekta. To ne sprječava nadležna tijela da u bilo kojem trenutku ukinu, suspendiraju, izmijene ili opozovu pojedinačne ili globalne izvozne dozvole . |
Amandman 45
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 4. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Izvoznici su dužni nadležnom tijelu dostaviti sve relevantne informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje individualne i globalne izvozne dozvole kako bi dostavili potpune informacije, posebno o krajnjem korisniku, zemlji odredišta i krajnjoj upotrebi izvezene robe. |
Izvoznici su dužni nadležnom tijelu dostaviti sve relevantne informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje individualne i globalne izvozne dozvole kako bi dostavili potpune informacije, posebno o krajnjem korisniku, zemlji odredišta i krajnjoj upotrebi izvezene robe. Kada je riječ o vladinim krajnjim korisnicima, dostavljenim informacijama konkretno se utvrđuje koji će odjel, agencija, jedinica ili podjedinica biti krajnji korisnik izvezene robe. |
Amandman 46
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 4. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ako je potrebno , dozvole mogu podlijegati izjavi o krajnjoj upotrebi robe. |
Sve dozvole za robu za kibernadzor, kao i pojedinačne izvozne dozvole za robu za koju postoji visok rizik od zlouporabe ili ponovnog izvoza u nepoželjnim uvjetima , podliježu izjavi o krajnjoj upotrebi robe. Dozvole za drugu robu podliježu izjavi o krajnjoj upotrebi robe , ako je primjereno . |
Amandman 47
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
U okviru globalnih izvoznih dozvola izvoznik je obvezan provoditi učinkovit program unutarnje usklađenosti. Izvoznik je dužan i najmanje jedanput godišnje izvijestiti nadležno tijelo o upotrebi te dozvole; izvješće mora sadržavati barem sljedeće informacije: |
U okviru globalnih izvoznih dozvola izvoznik je obvezan provoditi učinkovit program unutarnje usklađenosti. Izvoznik ima mogućnost, na dobrovoljnoj osnovi, da njegov program unutarnje usklađenosti bude certificiran besplatno od strane nadležnih tijela na temelju referentnog programa unutarnje usklađenosti koji je utvrdila Komisija, kako bi dobio poticaje u procesu izdavanja odobrenja od nacionalnih nadležnih tijela. Izvoznik je dužan i najmanje jedanput godišnje , ili na zahtjev nadležnog tijela, izvijestiti to nadležno tijelo o upotrebi te dozvole; izvješće mora sadržavati barem sljedeće informacije: |
Amandman 48
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 49
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – točka da (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 50
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – točka db (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 51
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Nadležna tijela država članica obrađuju zahtjeve za individualne ili globalne dozvole u vremenskom razdoblju koje se utvrđuje nacionalnim zakonodavstvom ili praksom. Nadležna tijela dužna su Komisiji dostaviti sve informacije o prosječnom trajanju obrade zahtjeva za dozvole koje su relevantne za izradu godišnjeg izvješća i članka 24. stavka 2. |
5. Nadležna tijela država članica obrađuju zahtjeve za individualne ili globalne dozvole u roku od 30 dana od datuma podnošenja valjanog zahtjeva. Ako nadležno tijelo, iz opravdanih razloga, zahtijeva više vremena za obradu zahtjeva, ono o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva u roku od 30 dana. Nadležno tijelo mora, u svakom slučaju, odlučiti o zahtjevima za pojedinačne ili globalne izvozne dozvole, najkasnije u roku od 60 dana od podnošenja valjanog zahtjeva. |
Amandman 52
Prijedlog uredbe
Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ako broker ili pružatelj tehničke pomoći nema boravište ili poslovni nastan na području Unije, dozvole za brokerske usluge i tehničku pomoć na temelju ove Uredbe dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj matično društvo brokera ili pružatelja tehničke pomoći ima poslovni nastan odnosno iz koje će se pružati usluge brokeringa ili tehnička pomoć. |
Ako broker ili pružatelj tehničke pomoći nema boravište ili poslovni nastan na području Unije, dozvole za brokerske usluge i tehničku pomoć na temelju ove Uredbe dodjeljuje nadležno tijelo države članice iz koje će se pružati usluge brokeringa ili tehnička pomoć. To također uključuje brokerske usluge i pružanje tehničke pomoći društava kćeri ili zajedničkih pothvata s poslovnim nastanom u trećim zemljama koji su u vlasništvu ili pod kontrolom društava koja imaju poslovni nastan na području Unije. |
Amandman 53
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Pri odlučivanju o tome hoće li dodijeliti individualnu ili globalnu izvoznu dozvolu ili dozvolu za brokerske usluge ili tehničku pomoć na temelju ove Uredbe odnosno hoće li zabraniti provoz, nadležna tijela država članica uzimaju u obzir sljedeće kriterije : |
1. Pri odlučivanju o tome hoće li dodijeliti individualnu ili globalnu izvoznu dozvolu ili dozvolu za brokerske usluge ili tehničku pomoć na temelju ove Uredbe odnosno hoće li zabraniti provoz, nadležna tijela država članica uzimaju u obzir sve s tim povezane čimbenike, uključujući : |
Amandman 54
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 55
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 56
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 57
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
Amandman 58
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – točka da (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 59
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – točka db (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 60
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1. – točka f
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 61
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.a S obzirom na pojedinačne ili globalne izvozne dozvole, dozvole za brokerske usluge ili tehničku pomoć za robu za kibernadzor, nadležna tijela država članica posebno uzimaju u obzir rizik od kršenja prava na privatnost, prava na zaštitu podataka, slobodu govora te slobodu okupljanja i udruživanja, kao i rizike koji se odnose na vladavinu prava, pravni okvir za upotrebu predmeta koji se izvoze i moguće sigurnosne rizike za Uniju i države članice. |
|
Ako nadležna tijela države članice zaključe da će postojanje takvog rizika vjerojatno dovesti do ozbiljnih kršenja ljudskih prava, države članice ne izdaju izvozne dozvole ili poništavaju, suspendiraju, izmjenjuju ili opozivaju postojeća odobrenja. |
Amandman 62
Prijedlog uredbe
Članak 14. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Komisija i Vijeće dužni su sastaviti smjernice i/ili preporuke kako bi osigurali da nadležna tijela država članica provode zajedničke procjene rizika za potrebe provedbe tih kriterija. |
2. Komisija i Vijeće dužni su nakon stupanja ove Uredbe na snagu sastaviti smjernice kako bi osigurali da nadležna tijela država članica provode zajedničke procjene rizika za potrebe provedbe tih kriterija kada ova Uredba stupi na snagu i u cilju jamčenja jedinstvenih kriterija za izdavanje dozvola. Komisija sastavlja smjernice u obliku priručnika u kojem se detaljno navode koraci koje trebaju slijediti nadležna tijela za izdavanje dozvola države članice i izvoznici koji provode temeljitu identifikaciju s praktičnim preporukama za provedbu i poštovanje kontrola u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (d) i člankom 14. stavkom 1., uključujući primjere najboljih praksi. Taj se priručnik izrađuje u bliskoj suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Koordinacijskom skupinom za robu s dvojnom namjenom te uključuje mišljenja vanjskih stručnjaka iz akademske zajednice, izvoznika, brokera i organizacija civilnog društva, u skladu s postupcima utvrđenima u članku 21. stavku 3., te se ažurira kako se smatra potrebnim i primjerenim. |
|
Komisija uspostavlja program izgradnje kapaciteta razvojem zajedničkih programa obuke za službenike iz tijela za licenciranje i carinskih tijela. |
Amandman 63
Prijedlog uredbe
Članak 16. – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 64
Prijedlog uredbe
Članak 16. – stavak 2. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 65
Prijedlog uredbe
Članak 16. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2.a odjeljak B Priloga I. ograničava svoje područje primjene na robu za kibernadzor i ne smije sadržavati stavke navedene u odjeljku A Priloga I.; |
Amandman 66
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Komisija je dužna u suradnji s državama članicama sastaviti smjernice za potporu međuagencijskoj suradnji između tijela za licenciranje i carinskih tijela. |
(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
Amandman 67
Prijedlog uredbe
Članak 20. – stavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 68
Prijedlog uredbe
Članak 20. – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 69
Prijedlog uredbe
Članak 20. – stavak 2. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 70
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Predsjednik koordinacijske skupine za robu s dvojnom namjenom, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom. |
2. Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom. |
Amandman 71
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je, prema potrebi, uspostaviti tehničke stručne skupine koje čine stručnjaci iz država članica kako bi proučile određena pitanja povezana s provedbom kontrola, uključujući pitanja povezana s ažuriranjem kontrolnih popisa Unije iz Priloga I. Tehničke stručne skupine prema potrebi se moraju savjetovati s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom. |
3. Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je, prema potrebi, uspostaviti tehničke stručne skupine koje čine stručnjaci iz država članica kako bi proučile određena pitanja povezana s provedbom kontrola, uključujući pitanja povezana s ažuriranjem kontrolnih popisa Unije iz odjeljka B Priloga I. Tehničke stručne skupine savjetuju se s izvoznicima, brokerima , organizacijama civilnog društva i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom. Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom osobito uspostavlja tehničku radnu skupinu za ocjenjivanje kriterija iz članka 4. stavka 4. točke (d) te članka 14. stavka 1. točke (b) te razvijanje smjernica za temeljitu identifikaciju savjetovanjem s neovisnom skupinom stručnjaka, akademskom zajednicom i organizacijama civilnog društva. |
Amandman 72
Prijedlog uredbe
Članak 22. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Svaka država članica dužna je poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurala pravilno izvršavanje svih odredaba ove Uredbe. Posebice je dužna utvrditi sankcije primjenjive na povrede odredaba ove Uredbe ili odredaba donesenih za potrebe njezine provedbe. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. |
1. Svaka država članica dužna je poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurala pravilno izvršavanje svih odredaba ove Uredbe. Posebice je dužna utvrditi sankcije primjenjive na povrede odredaba , olakšavanje njihova kršenja i zaobilaženje odredaba ove Uredbe ili odredaba donesenih za potrebe njezine provedbe. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Te mjere uključuju redovite revizije izvoznika temeljene na riziku. |
Amandman 73
Prijedlog uredbe
Članak 22. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je uspostaviti mehanizam za koordinaciju izvršavanja u cilju uspostave izravne suradnje i razmjene informacija između nadležnih tijela i službi za izvršavanje. |
2. Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je uspostaviti mehanizam za koordinaciju izvršavanja u cilju uspostave izravne suradnje i razmjene informacija između nadležnih tijela i službi za izvršavanje te osigurati jednake kriterije za donošenje odluka o izdavanju dozvola. Nakon ocjene Komisije o pravilima o sankcijama koja donose države članice taj mehanizam osigurava načine kako bi se sankcije za kršenje ove Uredbe učinile sličnima u pogledu prirode i učinka. |
Amandman 74
Prijedlog uredbe
Članak 24. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Komisija i Vijeće dužni su, ako je to prikladno, subjektima iz ove Uredbe staviti na raspolaganje smjernice i/ili preporuke za najbolju praksu kako bi se osigurala učinkovitost režima Unije za kontrolu izvoza i dosljednost u njegovoj primjeni. Nadležna tijela država članica dužna su i, ako je to prikladno, izraditi dodatne smjernice za izvoznike, brokere i operatore provoza s boravištem ili poslovnim nastanom u toj državi članici. |
1. Komisija i Vijeće dužni su, ako je to prikladno, subjektima iz ove Uredbe staviti na raspolaganje smjernice za najbolju praksu kako bi se osigurala učinkovitost režima Unije za kontrolu izvoza i dosljednost u njegovoj primjeni. Nadležna tijela država članica dužna su i, ako je to prikladno, izraditi dodatne smjernice za izvoznike, brokere i operatore provoza s boravištem ili poslovnim nastanom u toj državi članici. |
Amandman 75
Prijedlog uredbe
Članak 24. – stavak 2. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice dužne su Komisiji dostaviti sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća. To je godišnje izvješće javno. |
Države članice dužne su Komisiji dostaviti sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća. To je godišnje izvješće javno. Države članice također javno objavljuju, najmanje jednom svaka tri mjeseca i na lako dostupan način, relevantne podatke o svakoj dozvoli u pogledu vrste dozvole, vrijednosti, količine, prirode opreme, opisa proizvoda, krajnjeg korisnika i krajnje upotrebe te zemlje odredišta, kao i podatke koje se odnose na odobrenje ili odbijanje zahtjeva za dozvole. Komisija i države članice uzimaju u obzir legitimne interese predmetnih fizičkih i pravnih osoba u pogledu toga da se njihove poslovne tajne ne bi smjele otkrivati. |
Amandman 76
Prijedlog uredbe
Članak 24. – stavak 3. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Komisija je dužna nakon pet do sedam godina od datuma početka primjene ove Uredbe provesti procjenu ove Uredbe i dostaviti glavne zaključke Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. |
Komisija je dužna nakon pet do sedam godina od datuma početka primjene ove Uredbe provesti procjenu ove Uredbe i dostaviti glavne zaključke Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. Ta procjena uključuje prijedlog o brisanju Kriptografije u dijelu 2. kategorije 5. odjeljka A Priloga I. |
Amandman 77
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 78
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Registri ili evidencije i isprave navedeni u stavcima 1. i 2. čuvaju se najmanje tri godine od kraja kalendarske godine u kojoj je obavljen izvoz ili su pružene brokerske usluge odnosno usluge tehničke pomoći . Na zahtjev se moraju dostaviti nadležnom tijelu . |
3. Registri ili evidencije i isprave navedeni u stavcima 1. i 2. čuvaju se najmanje pet godina od kraja kalendarske godine u kojoj je obavljen izvoz ili su pružene brokerske usluge odnosno usluge tehničke pomoći. Na zahtjev se moraju dostaviti nadležnom tijelu. |
Amandman 79
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Komisija i nadležna tijela država članica dužni su, ako je to prikladno, održavati redovitu i uzajamnu razmjenu informacija s trećim zemljama. |
1. Komisija i nadležna tijela država članica dužni su, ako je to prikladno, uključiti se u odgovarajuće međunarodne organizacije, kao što su OECD i oni multilateralni režimi za kontrolu izvoza u kojima sudjeluju u svrhu promicanja međunarodnog pridržavanja popisa robe za kibernadzor koja podliježe kontroli izvoza iz odjeljka B Priloga I. i, ako je to prikladno, održavati redovitu i uzajamnu razmjenu informacija s trećim zemljama , uključujući u kontekstu dijaloga o robi s dvojnom namjenom utvrđenog u sporazumima Unije o partnerstvu i suradnji te sporazumima o strateškom partnerstvu te djelovati na izgradnji kapaciteta i promicanju uzlazne konvergencije. Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament o takvim aktivnostima informiranja. |
Amandman 80
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio A – DEFINICIJE IZRAZA KOJI SE UPOTREBLJAVAJU U OVOM PRILOGU
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
„Softver za neovlašteni ulazak” (4) znači „softver” posebno dizajniran ili izmijenjen kako ga ne bi otkrili „alati za nadzor”, ili kako bi se probile „zaštitne protumjere” nekog računala ili uređaja koji se može spajati na internet i izvršavati bilo koju od sljedećih radnji: |
„Softver za neovlašteni ulazak” (4) znači „softver” posebno dizajniran ili izmijenjen kako bi mogao biti upotrjebljen ili postavljen bez „dozvole” vlasnika ili „administratora” računala ili uređaja s mrežnim pristupom i izvršavati bilo koju od sljedećih radnji: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
Napomene: |
Napomene: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
Tehničke napomene: |
Tehničke napomene: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amandman 81
Prijedlog uredbe
Prilog I. – odjeljak B – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 82
Prijedlog uredbe
Prilog I. – odjeljak B – kategorija 10. – potkategorija 10A001 – tehnička napomena – podtočka ea (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 83
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak A – dio 3. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 84
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak A – dio 3. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 85
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak A – dio 3. – stavak 5. – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 86
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak B – dio 3. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 87
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak B – dio 3. – stavak 5. – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 88
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak C – dio 3. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 89
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak C – dio 3. – stavak 6. – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 90
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak 3. – dio 3. – stavak 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 91
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak D – dio 3. – stavak 7. – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 92
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak F – dio 3. – stavak 5. – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 93
Prijedlog uredbe
Prilog II. – Odjeljak G – dio 3. – stavak 8. – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 94
Prijedlog uredbe
Prilog II. – odjeljak H – dio 3. – stavak 1. – točka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
||||
|
|
Amandman 95
Prijedlog uredbe
Prilog II. – Odjeljak H – dio 3. – stavak 1. – točka 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 96
Prijedlog uredbe
Prilog II. – Odjeljak H – dio 3. – stavak 1. – točka 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
u svojim aktivnostima razvoja komercijalnih proizvoda i, ako je riječ o zaposlenicima, u skladu s ugovorom o radnom odnosu. |
Briše se. |
Amandman 97
Prijedlog uredbe
Prilog II. – Odjeljak I – dio 3. – stavak 3. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati se pri nadležnom tijelu države članice u kojoj imaju boravište ili poslovni nastan prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska , a nadležna tijela potvrđuju je izvozniku u roku od 10 radnih dana od primitka. |
Država članica može zahtijevati da se izvoznici s poslovnim nastanom u toj državi članici registriraju prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska i nadležna tijela priznaju je izvozniku bez odgađanja, a u svakom slučaju unutar 10 radnih dana od primitka. |
Amandman 98
Prijedlog uredbe
Prilog II. – Odjeljak J – dio 3. – stavak 5. – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
(1) Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0390/2017).
(1a) Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).
(1a) Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka).
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/224 |
P8_TA(2018)0007
Imenovanje članice Revizorskog suda – Eva Lindström
Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2018. o predloženom imenovanju Eve Lindström za članicu Revizorskog suda (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))
(Savjetovanje)
(2018/C 458/13)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0401/2017), |
— |
uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0003/2018), |
A. |
budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
B. |
budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 11. siječnja 2018. održano saslušanje kandidatkinje Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
1. |
daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Eva Lindström imenuje članicom Revizorskog suda; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/225 |
P8_TA(2018)0008
Imenovanje člana Revizorskog suda – Tony James Murphy
Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2018. o predloženom imenovanju Tonyja Jamesa Murphyja za člana Revizorskog suda (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))
(Savjetovanje)
(2018/C 458/14)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0402/2017), |
— |
uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0002/2018), |
A. |
budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
B. |
budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 11. siječnja 2018. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
1. |
daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Tonyja Jamesa Murphyja imenuje članom Revizorskog suda; |
2. |
poziva države članice da obrate pozornost i, ako je to moguće, povedu se za modelom otvorenih natječaja koji je koristila Irska pri izboru svojih kandidata; |
3. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/226 |
P8_TA(2018)0009
Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora ***I
Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) (1)
(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)
(2018/C 458/15)
Amandman 2
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 3
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 2.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 4
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 5
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 6
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 7
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 8
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 6.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 324
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 10
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 7.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 11
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 7.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 12
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 13
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 8.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 14
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 10.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 15
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 16
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 17
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 18
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 19
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 20
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 21
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.e (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 22
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.f (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 23
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.g (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 24
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.h (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 25
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 17.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 26
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 27
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 19.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 28
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 20.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 29
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 24.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 30
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 25.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 31
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 25.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 32
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 28.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 33
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 28.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 34
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 28.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 35
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 28.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 36
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 28.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 37
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 31.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 38
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 33.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 39
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 35.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 40
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 36.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 41
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 43.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 42
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 45.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 43
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 49.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 44
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 49.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 45
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 49.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 46
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 49.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 47
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 50.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 48
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 51.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 49
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 52.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 50
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 53.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 51
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 53.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 52
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 53.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 53
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 54.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 54
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 55.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 55
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 57.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 56
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 59.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 57
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 60.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 58
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 61.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 59
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 62.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 60
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 63.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 61
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 63.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 286
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 63.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 63
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 65.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 64
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 66.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 65
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 68.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 287
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 68.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 66
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 69.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 67
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 71.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 68
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 72.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 69
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 73.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 70
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 74.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 71
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 75.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 73
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 76.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 74
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 76.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 75
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 76.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 76
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 76.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 77
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 78.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 78
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 80.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 79
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 82.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 80
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 84.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 81
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 85.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 72
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 99
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 288
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 85
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 86
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 289
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 88
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 89
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka e
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 90
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka f
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 290
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka g
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 91
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 93
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka q
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 291
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka s
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 95
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka z
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 96
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka y
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 97
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka aa
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 98
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 99
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka bb
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 100
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka cc
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 305
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka ee
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 103
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka ff
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 104
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka fa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 105
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka jj
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 106
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka mm
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 107
Prijedlog direktive
Članak 2. – stavak 2. – točka nn
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 108
Prijedlog direktive
Članak 3. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Obvezujući opći cilj Unije za 2030. |
Obvezujući opći cilj Unije i obvezujući nacionalni ciljevi za 2030. |
Amandman 109
Prijedlog direktive
Članak 3. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj bruto konačnoj potrošnji energije u Uniji 2030. bude najmanje 27 %. |
1. Države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj bruto konačnoj potrošnji energije u Uniji 2030. bude najmanje 35 %. |
Amandman 306
Prijedlog direktive
Članak 3. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.a Svaka država članica osigurava da do 2030. udio energije iz obnovljivih izvora u svim oblicima prometa bude barem 12 % konačne potrošnje energije u prometu u toj državi članici. Kako bi dosegle cilj prema kojem 12 % energije u konačnoj potrošnji dolazi iz obnovljivih izvora, države članice, s učinkom od 1. siječnja 2021., od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da uključe minimalni udio energije iz obnovljivih izvora, kako je navedeno u članku 25. |
|
Da bi doprinijele ostvarenju tog cilja, uštede emisija stakleničkih plinova pri korištenju biogoriva i bioplina moraju ispunjavati kriterije utvrđene u članku 26. stavku 7., u usporedbi s fosilnim gorivima u skladu s metodologijom iz članka 28. stavka 1. |
|
Ako je doprinos iz biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i životinje u državi članici niži od 2 %, te stoga nije dostatan za pokrivanje razlike između obveze dobavljača goriva i ciljne vrijednost za promet od 12 %, država članica može u skladu s tim prilagoditi svoju gornju granicu iz članka 7. stavka 1. do najviše 2 %. |
Amandman 111
Prijedlog direktive
Članak 3. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Doprinos svake države članice tom općem cilju za 2030. utvrđuje se i priopćuje Komisiji kao dio njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člancima od 3. do 5. i s člancima od 9. do 11 . Uredbe [o upravljanju]. |
2. Države članice postavljaju ciljeve kako bi ostvarile taj opći cilj za 2030. kao dio njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člancima od 3. do 5. i s člancima od 9. do 13 . Uredbe … Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD) ]. Ako na temelju procjene konačnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, podnesenih u skladu s člankom 3. Uredbe … Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)], Komisija zaključi da ciljevi država članica nisu dovoljni za kolektivno postizanje sveukupnog obvezujućeg cilja Unije, države članice čiji je cilj niži od onoga kada se primijeni formula iz Priloga I.a povećavaju svoj cilj prema tomu. |
|
Ako se čini da država članica ne može ispuniti svoj predviđeni cilj zbog iznimnih i opravdanih okolnosti, ona može odstupati od svojeg cilja najviše za 10 % i o tome obavijestiti Komisiju do 2025. Ako bi se time ugrozilo postizanje sveukupnog obvezujućeg cilja Unije, Komisija i države članice poduzimaju korektivne mjere poput onih iz članka 27. stavka 4. Uredbe … Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)], kako bi se efikasno ispravile razlike. |
Amandman 321
Prijedlog direktive
Članak 3. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2.a Države članice osiguravaju da su njihove nacionalne politike, uključujući programe potpore, osmišljene u skladu s hijerarhijom otpada, kako je utvrđena člankom 4. Direktive 2008/98/EZ, te na način da se izbjegne znatno narušavanje na tržištima (nus)proizvoda, otpada i ostataka. U tu svrhu države članice redovno pregledavaju svoje nacionalne politike i obrazlažu svako odstupanje u izvješćima koja su obvezna u skladu s člankom 18. točkom (c) Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom 2016/0375(COD)]. |
Amandman 113
Prijedlog direktive
Članak 3. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Komisija podupire visoke težnje država članica okvirom koji se sastoji od poboljšane upotrebe sredstava Unije, posebice financijskih instrumenata, ponajprije radi smanjenja troškova kapitala za projekte energije iz obnovljivih izvora. |
4. Komisija podupire visoke težnje država članica okvirom koji se sastoji od poboljšane upotrebe sredstava Unije, posebice financijskih instrumenata, ponajprije radi smanjenja troškova kapitala za projekte energije iz obnovljivih izvora i podupiranja projekata energije iz obnovljivih izvora prekogranične dimenzije . |
Amandman 114
Prijedlog direktive
Članak 4. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Financijska potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora |
Potpora za energiju iz obnovljivih izvora |
Amandman 322/rev
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Podložno pravilima o državnim potporama , države članice mogu primjenjivati programe potpore kako bi se postigao cilj Unije utvrđen člankom 3. stavkom 1 . Programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora oblikuju se tako da se izbjegne nepotrebno narušavanje tržišta električne energije i da se osigura da proizvođači uzimaju u obzir potražnju i ponudu električne energije kao i moguća ograničenja mreže. |
1. U skladu s člankom 195. UFEU-a i podložno njegovim člancima 107. i 108. , države članice mogu primjenjivati programe potpore kako bi se postigli ili premašili ciljevi Unije i nacionalni ciljevi utvrđeni člankom 3. Da bi se izbjeglo nepotrebno narušavanje tržišta sirovina, programi potpora za obnovljivu energiju iz biomase osmišljavaju se tako da se izbjegne poticanje neprimjerene uporabe biomase prvenstveno za proizvodnju energije ako postoje načini industrijske ili materijalne uporabe koji omogućuju veću dodanu vrijednost, što bi moglo uključivati davanje prednosti uporabi otpada i ostataka . Države članice trebale bi voditi računa o dostupnoj održivoj opskrbi biomasom. Programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora temelje se na tržištu tako da se izbjegne narušavanje tržišta električne energije i njima se osigurava da proizvođači uzimaju u obzir potražnju i ponudu električne energije kao i moguće troškove uključivanja u sustav ili ograničenja mreže. |
Amandman 116
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
1 a. Države članice mogu primijeniti programe potpore koji su tehnološki neutralni ili usmjereni na određenu tehnologiju. Programi potpore usmjereni na određenu tehnologiju mogu se primjenjivati posebno na temelju sljedećih elemenata: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 117
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora oblikuje se tako da se električnu energiju iz obnovljivih izvora uključi u tržište električne energije i da se osigura da proizvođači energije iz obnovljivih izvora odgovaraju na tržišne cjenovne signale i uvećaju svoje tržišne prihode. |
2. Potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora oblikuje se tako da se maksimizira integracija električne energije iz obnovljivih izvora u tržište električne energije i da se osigura da proizvođači energije iz obnovljivih izvora odgovaraju na tržišne cjenovne signale i uvećaju svoje tržišne prihode , istodobno nudeći obnovljivim izvorima energije naknade za narušavanje tržišta . |
|
Države članice mogu predvidjeti izuzeća koja bi pogodovala malim postrojenjima s kapacitetom manjim od 500 kW i demonstracijskim projektima. Međutim, za električnu energiju dobivenu iz energije vjetra treba se primjenjivati prag od 3 MW instaliranog kapaciteta za proizvodnju električne energije ili 3 proizvodne jedinice. |
|
Ne dovodeći u pitanje pragove navedene u drugom podstavku, države članice mogu drugim mehanizmima i postupcima podupirati zajednice energije iz obnovljivih izora. |
Amandman 118
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Ako se potpora za obnovljivu energiju dodjeljuje preko poziva na nadmetanje, primjenjuju se stavak 3.a osim ako je potpora namijenjena malim postrojenjima s kapacitetom manjim od 1 MW, projektima za energiju iz vjetra do 6 proizvodnih jedinica ili 6 MW ili demonstracijskim projektima. |
Amandman 119
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
3.a Ako se potpora za obnovljivu energiju dodjeljuje preko poziva na nadmetanje, kako bi se osigurala visoka stopa realizacije projekata, države članice: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 120
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 3.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3.b Države članice objavljuju dugoročni program u vezi s očekivanom dodjelom potpore, obuhvaćajući barem sljedećih pet godina i uključujući okvirni vremenski raspored, učestalost javnih natječaja ako postoji potreba, kapacitet, očekivani proračun ili maksimalnu potporu po jedinici za dodjelu te prihvatljive tehnologije. |
Amandman 121
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 3.c (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3.c Države članice uzimaju u obzir posebnosti zajednica energije iz obnovljivih izvora i potrošača vlastite energije pri osmišljavanju programa potpore kako bi se oni mogli natjecati po jednakim uvjetima. |
Amandman 122
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 3.d (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3.d Kako bi se povećala proizvodnja energije iz obnovljivih izvora u najudaljenijim regijama i na malim otocima, države članice mogu prilagoditi financijsku potporu projektima u tim područjima kako bi se uzeli u obzir troškovi proizvodnje povezani s posebnim uvjetima izoliranosti i ovisnosti o vanjskim izvorima. |
Amandman 123
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Države članice procjenjuju djelotvornost svojih potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora barem svake četiri godine. Odluke o nastavku ili produljenju potpore i oblikovanju novih potpora moraju biti utemeljene na rezultatima tih procjena . |
4. Države članice procjenjuju djelotvornost svojih potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora i njihov distributivni utjecaj na različite skupine potrošača, uključujući industrijsku konkurentnost, najmanje svake četiri godine . |
|
Procjenom se uzima u obzir učinak mogućih izmjena programa potpore na ulaganja. Države članice uvrštavaju tu procjenu u svoje nacionalne energetske i klimatske planove i ažuriraju te planove u skladu s Uredbom… Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)]. |
|
Dugoročno planiranje na temelju odluka povezanih s potporom i oblikovanjem novih potpora bazira se na rezultatima procjena, s obzirom na njihovu ukupnu učinkovitost u postizanju ciljeva u području obnovljivih izvora energije i drugih ciljeva, kao što su cjenovna pristupačnost i razvoj energetskih zajednica, te s obzirom na njihov distributivni utjecaj na različite skupine potrošača te na industrijsku konkurentnost. |
Amandman 124
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 4.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
4a. Do … [2021] i svake tri godine nakon toga Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o uspješnosti potpore pružene putem postupaka javnih natječaja u Uniji, analizirajući posebno sposobnost da se javnim natječajima: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 125
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 4.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
4.b Do … [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija revidira Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020. (2014/C 200/01) kako bi se u potpunosti inkorporirala opća načela utvrđena u članku 4 ove Direktive. |
Amandman 126
Prijedlog direktive
Članak 4. – stavak 4.c (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
4.c Odstupajući od stavka 1. ovog članka, države članice jamče da se za gradski otpad, koji ne ispunjava obveze zasebnog prikupljanja utvrđene u Direktivi 2008/98/EZ, ne pruža nikakav program potpore za energiju iz obnovljivih izvora. |
Amandman 127
Prijedlog direktive
Članak 5. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice otvaraju potporu za električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvođačima iz drugih država članica uz uvjete utvrđene u ovom članku. |
1. Države članice otvaraju potporu za električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvođačima iz drugih država članica uz uvjete utvrđene u ovom članku. Države članice mogu ograničiti potpore postrojenjima u državama članicama s kojima postoji izravna veza s interkonektorima. |
Amandman 128
Prijedlog direktive
Članak 5. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Države članice osiguravaju da je potpora za najmanje 10 % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2021. do 2025. i najmanje 15 % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2026. do 2030. otvorena postrojenjima u drugim državama članicama. |
2. Države članice osiguravaju da je potpora za najmanje 8 % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2021. do 2025. i najmanje 13 % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2026. do 2030. otvorena postrojenjima u drugim državama članicama. Iznad tih minimalnih razina države članice imaju pravo odlučiti, u skladu s člancima od 7. do 13. ove Uredbe, do koje će mjere podupirati energiju iz obnovljivih izvora koja se proizvodi u drugoj državi članici. |
Amandman 129
Prijedlog direktive
Članak 5. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
2.a Države članice mogu tražiti da ih Komisija izuzme od obveza utvrđenih ovim člankom, uključujući odluku da se postrojenjima koja se nalaze na njihovu teritoriju ne dopusti da sudjeluju u programima potpore organiziranima u drugim državama članicama na temelju jedne osnove ili više sljedećih osnova: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Svako takvo izuzeće objavljuje se u Službenom listu Europske unije i podložno je reviziji do 31. prosinca 2025. |
Amandman 130
Prijedlog direktive
Članak 5. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Programi potpore mogu se otvoriti za prekogranično sudjelovanje, među ostalim, otvorenim pozivima na podnošenje ponuda, zajedničkim pozivima na podnošenje ponuda, otvorenim certifikacijskim programima ili zajedničkim programima potpore. Raspodjela električne energije iz obnovljivih izvora koja ima korist od potpore na temelju otvorenih poziva na podnošenje ponuda, zajedničkih poziva na podnošenje ponuda ili otvorenih certifikacijskih programa u korist odgovarajućih doprinosa država članica podliježe sporazumu o suradnji kojim se utvrđuju pravila za prekogranično plaćanje potpora, slijedeći načelo da se ta energija treba uračunati državi članici koja financira postrojenje. |
3. Programi potpore mogu se otvoriti za prekogranično sudjelovanje, među ostalim, otvorenim pozivima na podnošenje ponuda, zajedničkim pozivima na podnošenje ponuda, otvorenim certifikacijskim programima ili zajedničkim programima potpore. Raspodjela električne energije iz obnovljivih izvora koja ima korist od potpore na temelju otvorenih poziva na podnošenje ponuda, zajedničkih poziva na podnošenje ponuda ili otvorenih certifikacijskih programa u korist odgovarajućih doprinosa država članica podliježe sporazumu o suradnji kojim se utvrđuju pravila za prekogranični program, uključujući uvjete sudjelovanja i prekogranično plaćanje potpora, uzimajući u obzir različite poreze i naknade te slijedeći načelo da se ta energija treba uračunati državi članici koja financira postrojenje. Sporazumom o suradnji nastoje se uskladiti uvjeti administrativnog okvira u zemljama koje sudjeluju u suradnji kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za sve. |
Amandman 131
Prijedlog direktive
Članak 5. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Komisija do 2025. mora procijeniti koristi od odredaba iz ovog članka za troškovno učinkovitu uporabu električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji . Na temelju te procjene Komisija može povisiti postotke utvrđene u stavku 2 . |
4. Komisija pomaže državama članicama tijekom cijelog postupka pregovora i pri utvrđivanju aranžmana za suradnju pružanjem informacija i analize, uključujući kvantitativne i kvalitativne podatke o izravnom i neizravnom trošku i koristima suradnje, kao i pružanjem smjernica i stručnog tehničkog znanja tijekom cijelog procesa. U tu svrhu Komisija potiče razmjenu najboljih praksi i izrađuje obrasce za sporazume o suradnje kojima se olakšava postupak. |
|
Komisija do 2025. mora procijeniti koristi od odredaba iz ovog članka za troškovno učinkovitu uporabu električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji. Na temelju te procjene Komisija može predložiti da se izmijene postoci utvrđeni u stavku 2. |
Amandman 132
Prijedlog direktive
Članak 6. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ne dovodeći u pitanje prilagodbe potrebne za poštovanje pravila o državnim potporama, države članice osiguravaju da se razina i uvjeti potpora odobrenih projektima energije iz obnovljivih izvora ne revidiraju tako da se nepovoljno utječe na prava stečena u skladu s njima i na ekonomičnost podupiranih projekata . |
Države članice osiguravaju da se razina i uvjeti potpora odobrenih novim ili postojećim projektima energije iz obnovljivih izvora ne revidiraju tako da se nepovoljno utječe na prava stečena u skladu s njima i na njihovu ekonomičnost . |
|
Kad se drugi regulatorni instrumenti izmijene i te izmjene utječu na projekte energije iz obnovljivih izvora koji dobiju potporu, države članice jamče da regulatorne izmjene nemaju negativan utjecaj na ekonomičnost takvih projekata. |
Amandman 133
Prijedlog direktive
Članak 6. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Države članice jamče da se svaka izmjena programa potpore provodi na temelju dugoročnog planiranja u skladu s člankom 4. stavkom 4., da se objavi najmanje devet mjeseci prije nego što stupi na snagu te da podliježe transparentnom i uključivom procesu javnog savjetovanja. U slučaju bilo kakve znatne promjene u postojećem programu potpore, primjenjuje se odgovarajuće prijelazno razdoblje prije no što novi program potpore stupi na snagu. |
|
Ako regulatorne izmjene ili promjene u radu mreže negativno utječu na ekonomičnost projekata koji dobiju potporu u značajnoj mjeri ili na diskriminirajući način, države članice osiguravaju da ti projekti dobiju naknadu. |
Amandman 307
Prijedlog direktive
Članak 7. – stavak 1. – podstavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Pri izračunu konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora države članice doprinos biogoriva i tekućih biogoriva, kao i goriva iz biomase potrošenih u prometu, ako su proizvedena iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, ne prelazi 7 %, konačne potrošnje energije u cestovnom i željezničkom prometu u toj državi članici. To se ograničenje 2030. snizuje na 3,8 % u skladu s okvirnom smjernicom navedenom u Prilogu X. dijelu A . Države članice mogu postaviti niže ograničenje te mogu razlikovati različite vrste biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, na primjer određivanjem nižeg ograničenja za doprinos biogoriva koja se proizvode iz uljarica kao kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, uzimajući u obzir neizravnu prenamjenu zemljišta. |
Pri izračunu konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora države članice doprinos biogoriva i tekućih biogoriva, kao i goriva iz biomase potrošenih u prometu, ako su proizvedena iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, ne iznosi više no što je bio njihov doprinos bruto konačnoj potrošnji energije iz obnovljivih izvora u 2017. godini u toj državi članici, s najviše 7 % konačne bruto potrošnje energije u cestovnom i željezničkom prometu . Doprinos iz biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih od palmina ulja od 2021. godine nadalje će iznositi 0 % . Države članice mogu postaviti niže ograničenje te mogu razlikovati različite vrste biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, na primjer određivanjem nižeg ograničenja za doprinos biogoriva koja se proizvode iz uljarica kao kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, uzimajući u obzir neizravnu prenamjenu zemljišta i druge neželjene učinke na održivost . |
Amandman 136
Prijedlog direktive
Članak 7. – stavak 2. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Za potrebe stavka 1. točke (a) konačna bruto potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora energije izračunava se kao količina električne energije proizvedene u državi članici iz obnovljivih izvora energije, uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica energije iz obnovljivih izvora pri čemu nije uključena proizvodnja električne energije u reverzibilnim hidroelektranama iz vode koja se crpi na veću visinu. |
Za potrebe stavka 1. točke (a) konačna bruto potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora energije izračunava se kao količina električne energije proizvedene u državi članici iz obnovljivih izvora energije, uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica obnovljive energije pri čemu nije uključena proizvodnja električne energije u reverzibilnim hidroelektranama iz vode koja se crpi na veću visinu. |
Amandman 137
Prijedlog direktive
Članak 7. – stavak 3. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Toplinska energija iz okoliša dobivena toplinskim crpkama uzima se u obzir za potrebe stavka 1. točke (b) pod uvjetom da konačna proizvedena energija znatno premašuje primarni unos energije potrebne za pogon toplinske crpke. Količina topline koja se za potrebe ove Direktive smatra energijom iz obnovljivih izvora izračunava se u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu VII. |
Toplinska i geotermalna energija iz okoliša koja se prenosi toplinskim crpkama radi proizvodnje grijanja ili hlađenja uzima se u obzir za potrebe stavka 1. točke (b) pod uvjetom da konačna proizvedena energija znatno premašuje primarni unos energije potrebne za pogon toplinske crpke. Količina topline koja se za potrebe ove Direktive smatra energijom iz obnovljivih izvora izračunava se u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu VII. |
Amandman 138
Prijedlog direktive
Članak 7. – stavak 3. – podstavak 4.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. s ciljem dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za izračun količine obnovljive energije korištene za grijanje i hlađenje te za centralizirano grijanje i hlađenje te kako bi revidirala Prilog VII. o izračunu energije iz toplinskih crpki. |
Amandman 139
Prijedlog direktive
Članak 7. – stavak 4. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandmani 140 i 308
Prijedlog direktive
Članak 7. – stavak 5. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine, ali ne i kako bi ih uklonila . Svaki se delegirani akt temelji na analizi najnovijeg znanstvenog i tehničkog napretka, kojom se propisno uzimaju u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, u skladu s kriterijima održivosti u Uniji, podupire zaključak da se predmetnom sirovinom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem, kojom se promiče uporaba otpada i ostataka te izbjegavaju značajni negativni učinci na tržištu s obzirom na (nus)proizvode, otpad i ostatke, kojom se ostvaruju znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima te koja ne predstavlja rizik u pogledu stvaranja negativnih utjecaja na okoliš i bioraznolikost. |
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B. Svaki se delegirani akt temelji na analizi najnovijeg znanstvenog i tehničkog napretka, kojom se propisno uzimaju u obzir načela kružnog gospodarstva, hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, u skladu s kriterijima održivosti u Uniji, podupire zaključak da se predmetnom sirovinom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem, promiče uporaba otpada i ostataka te izbjegavaju značajni negativni učinci na tržištu s obzirom na (nus)proizvode, otpad i ostatke, ostvaruju znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima na temelju procjene emisija tijekom cijelog životnog ciklusa te koja ne predstavlja rizik u pogledu stvaranja negativnih utjecaja na okoliš i bioraznolikost. |
Amandman 309
Prijedlog direktive
Članak 7. – stavak 5. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Svake dvije godine Komisija provodi evaluaciju popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine u skladu s načelima utvrđenima u ovom stavku. Prva se evaluacija provodi najkasnije šest mjeseci nakon [stupanja na snagu ove Direktive]. Komisija je prema potrebi ovlaštena donijeti delegirane akte u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine, ali ne i kako bi ih uklonila . |
Svake dvije godine Komisija provodi evaluaciju popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine u skladu s načelima utvrđenima u ovom stavku. Prva se evaluacija provodi najkasnije šest mjeseci nakon [stupanja na snagu ove Direktive]. Komisija je prema potrebi ovlaštena donijeti delegirane akte u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine . Komisija će 2025. godine povesti posebno ocjenjivanje kako bi uklonila sirovine iz Priloga IX. , a svi delegirani akti koji iz toga proizlaze donijet će se u roku od godinu dana od tog ocjenjivanja . |
Amandman 310
Prijedlog direktive
Članak 7. – stavak 5. – podstavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Sirovine se iz Priloga IX. uklanjaju tek nakon javnog savjetovanja i u skladu s načelima stabilnosti financijske potpore iz članka 6. Ne dovodeći u pitanje članak 26., ako se sirovine uklone, postojeća postrojenja koje proizvode biogoriva od tih sirovina imaju pravo tu energiju računati kao energiju iz obnovljivih izvora i kao dio ispunjenja obveze dobavljača goriva iz članka 25., i to sve do svojih razina proizvodnje iz prošlosti, ali ne preko njih. |
Amandman 143
Prijedlog direktive
Članak 7. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.a Kod donošenja politika za promicanje proizvodnje goriva iz sirovina navedenih u Prilogu IX. ovoj Direktivi, države članice jamče da se postupa u skladu s hijerarhijom otpada iz Direktive 2008/98/EZ, uključujući njezine odredbe u vezi s razmatranjem životnog ciklusa o ukupnim utjecajima pri nastanku različitih tijekova otpada i gospodarenja tim tijekovima. |
Amandman 144
Prijedlog direktive
Članak 9. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.a Komisija olakšava uspostavu zajedničkih projekata među državama članicama, posebno pružanjem namjenske tehničke pomoći i pomoći pri razvoju projekata. |
Amandman 145
Prijedlog direktive
Članak 11. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Jedna država članica ili više država članica mogu surađivati s jednom trećom zemljom ili s više trećih zemalja u svim vrstama zajedničkih projekata koji se odnose na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Takva suradnja može uključivati privatne operatore. |
1. Jedna država članica ili više država članica mogu surađivati s jednom trećom zemljom ili s više trećih zemalja u svim vrstama zajedničkih projekata koji se odnose na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Takva suradnja može uključivati privatne operatore i provodi se uz potpuno poštovanje međunarodnog prava . |
Amandman 146
Prijedlog direktive
Članak 11. – stavak 2. – točka ca (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 147
Prijedlog direktive
Članak 11. – stavak 3. – točka e
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 148
Prijedlog direktive
Članak 11. – stavak 5. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 149
Prijedlog direktive
Članak 13. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3a. Komisija olakšava uspostavu zajedničkih programa potpore među državama članicama, posebno pružanjem smjernica i širenjem najbolje prakse. |
Amandman 150
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 1. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice osiguravaju da su svi nacionalni propisi koji se odnose na postupke koji se primjenjuju na pogone za proizvodnju električne energije, tj. na postupke izdavanja odobrenja, certificiranja i izdavanja dozvola za proizvodnju energije za grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora energije i na pripadajuću infrastrukturu prijenosne i distribucijske mreže te postupak pretvorbe biomase u biogoriva ili druge energetske proizvode razmjerni i potrebni. |
Države članice osiguravaju da su svi nacionalni propisi koji se odnose na postupke izdavanja odobrenja, certificiranja i izdavanja dozvola primjenjive na pogone za proizvodnju električne energije te pripadajuće prijenosne i distribucijske mreže za proizvodnju električne energije, grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora energije i na postupak pretvorbe biomase u biogoriva , tekuća biogoriva i goriva iz biomase ili druge energetske proizvode , kao i na obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu, razmjerni i potrebni te da udovoljavaju načelu prvenstva energetske učinkovitosti . |
Amandman 151
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 1. – podstavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 152
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 1. – podstavak 2. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 153
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Države članice osiguravaju da ulagači mogu u dovoljnoj mjeri predvidjeti planiranu potporu za energiju iz obnovljivih izvora. U tu svrhu države članice definiraju i objavljuju dugoročni program u vezi s očekivanom dodjelom potpore, obuhvaćajući barem sljedeće tri godine i uključujući za svaki program okvirni vremenski raspored, kapacitet, očekivani proračun za dodjelu, kao i savjetovanje s dionicima o osmišljavanju potpore. |
Briše se. |
Amandman 154
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Države članice pri planiranju, projektiranju, gradnji i obnavljanju urbane infrastrukture, industrijskih i stambenih područja te energetske infrastrukture, uključujući električnu energiju, centralizirano grijanje i hlađenje, prirodni plin i mreže alternativnih goriva, osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uključe odredbe za integraciju i uporabu obnovljive energije te uporabu neizbježne otpadne topline ili hladnoće. |
4. Države članice pri planiranju, projektiranju, gradnji i obnavljanju urbane infrastrukture, industrijskih , poslovnih i stambenih područja te energetske infrastrukture, uključujući električnu energiju, centralizirano grijanje i hlađenje, prirodni plin i mreže alternativnih goriva, osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uključe odredbe za integraciju i uporabu obnovljive energije , među ostalim za rano prostorno planiranje, procjene potreba i primjerenosti kojima se uzima u obzir energetska učinkovitost i odgovor na potražnju, kao i posebne odredbe o potrošnji vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednicama energije iz obnovljivih izvora, te uporabu neizbježne otpadne topline ili hladnoće. Države članice posebno potiču lokalna i regionalna administrativna tijela da pri planiranju gradske infrastrukture, kad je to primjenjivo, obuhvate grijanje i hlađenje energijom iz obnovljivih izvora. |
Amandman 155
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 5. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Pri utvrđivanju tih mjera ili u svojim programima potpore, države članice mogu uzeti u obzir nacionalne mjere koje se odnose na znatno povećanje energetske učinkovitosti te na kogeneraciju, na pasivne niskoenergetske zgrade i energetski neovisne zgrade. |
Pri utvrđivanju tih mjera ili u svojim programima potpore, države članice mogu uzeti u obzir nacionalne mjere koje se odnose na znatno povećanje potrošnje vlastite obnovljive energije, lokalnog skladištenja energije, energetske učinkovitosti te na kogeneraciju, na pasivne niskoenergetske zgrade i energetski neovisne zgrade. |
Amandman 156
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 5. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima ili drugim sredstvima s istovrijednim učinkom, zahtijevaju u novim zgradama i u postojećim zgradama na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera uporabu minimalnih razina energije iz obnovljivih izvora, odražavajući rezultate troškovno optimalnog izračuna na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2010/31/EU. Države članice dopuštaju da se te najniže razine realiziraju, inter alia, znatnim udjelom energije iz obnovljivih izvora. |
Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima ili drugim sredstvima s istovrijednim učinkom, zahtijevaju u novim zgradama i u postojećim zgradama na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera uporabu minimalnih razina energije iz obnovljivih izvora ili instalacija za proizvodnju obnovljive energije , odražavajući rezultate troškovno optimalnog izračuna na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2010/31/EU. Države članice dopuštaju da se te najniže razine realiziraju, inter alia, centraliziranim grijanjem i hlađenjem proizvedenim sa znatnim udjelom energije iz obnovljivih izvora , individualnom ili kolektivnom potrošnjom vlastite energije iz obnovljivih izvora, u skladu s člankom 21., ili kogeneracijom temeljenom na obnovljivim izvorima te otpadnom toplinom i hladnoćom . |
Amandman 157
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
6. Države članice osiguravaju da nove javne zgrade i postojeće javne zgrade na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini služe kao primjer u kontekstu ove Direktive od 1. siječnja 2012. nadalje. Države članice mogu, inter alia, odlučiti da se ta obveza ispunjava osiguravanjem da krovove javnih ili privatno-javnih zgrada upotrebljavaju treće strane za uređaje koji proizvode energiju iz obnovljivih izvora. |
6. Države članice osiguravaju da nove javne zgrade i postojeće javne zgrade na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini služe kao primjer u kontekstu ove Direktive od 1. siječnja 2012. nadalje. Države članice mogu, inter alia, odlučiti da se ta obveza ispunjava poštovanjem standarda za zgrade gotovo nulte energetske potrošnje, kao što se zahtijeva u Direktivi … Europskog parlamenta i Vijeća [o energetskoj učinkovitosti zgrada, 2016/0381(COD)], ili osiguravanjem da krovove javnih ili privatno-javnih zgrada upotrebljavaju treće strane za uređaje koji proizvode energiju iz obnovljivih izvora. |
Amandman 158
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
7. Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima predviđaju poticaje za uporabu sustava i uređaja za grijanje i hlađenje energijom iz obnovljivih izvora kojima se postiže znatno smanjenje potrošnje energije. Države članice upotrebljavaju oznake energetske učinkovitosti ili znakove zaštite okoliša ili druge odgovarajuće certifikate ili norme razvijene na nacionalnoj razini ili na razini Unije, kad postoje, kao temelj za poticanje uporabe tih sustava i uređaja . |
7. Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima predviđaju poticaje za uporabu sustava i uređaja za grijanje i hlađenje energijom iz obnovljivih izvora kojima se postiže znatno smanjenje potrošnje energije. U tu svrhu države članice upotrebljavaju oznake energetske učinkovitosti ili znakove zaštite okoliša ili druge odgovarajuće certifikate ili norme razvijene na nacionalnoj razini ili na razini Unije, kad postoje, te osiguravaju pružanje odgovarajućih informacija i savjete o obnovljivim, energetski vrlo učinkovitim alternativama kao i o eventualnim financijskim instrumentima i poticajima koji su dostupni u slučaju zamjene, u cilju promicanja veće stope zamjene starih sustava grijanja i veće stope prelaska na rješenja temeljena na obnovljivoj energiji u skladu s Direktivom … Europskog parlamenta i Vijeća [o energetskoj učinkovitosti zgrada, 2016/0381(COD)] . |
Amandman 159
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
8. Države članice provode ocjenu svojeg potencijala izvora obnovljive energije i uporabe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje. Ta se ocjena uključuje u drugu sveobuhvatnu ocjenu koja se prvi put zahtijeva do 31. prosinca 2020. na temelju članka 14. stavka 1. Direktive 2012/27/EU te u naknadna ažuriranja sveobuhvatnih ocjena. |
8. Države članice provode ocjenu svojeg potencijala izvora obnovljive energije i uporabe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje. Pri toj se ocjeni posebno uzimaju u obzir prostorna analiza područja pogodnih za korištenje zbog niskog ekološkog rizika i potencijal za manje projekte na razini kućanstava. Ta se ocjena uključuje u drugu sveobuhvatnu ocjenu koja se prvi put zahtijeva do 31. prosinca 2020. na temelju članka 14. stavka 1. Direktive 2012/27/EU te u naknadna ažuriranja sveobuhvatnih ocjena. |
Amandman 160
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 8.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
8.a Države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u svoje planove mobilnosti i prometa uključe odredbe za integraciju i uporabu prijevoznih sredstava koja koriste energiju iz obnovljivih izvora. |
Amandman 161
Prijedlog direktive
Članak 15. – stavak 9.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
9. Države članice uklanjaju administrativne prepreke dugoročnim korporativnim ugovorima o kupnji energije kako bi se financirali obnovljivi izvori energije i olakšala njihova uporaba. |
9. Države članice provode procjenu regulatornih i administrativnih prepreka kupnji energije iz obnovljivih izvora za poslovne klijente na njihovu teritoriju, kao i potencijal za tu kupnju, te uspostavljaju regulatorni i administrativni okvir pogodan za poboljšanje dugoročnih korporativnih ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora kako bi se financirali obnovljivi izvori energije i olakšala njihova uporaba , a istovremeno te ugovore ne bi podvrgnulo nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove. Sklapanjem tih ugovora jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava se u ime poslovnog klijenta. Taj se poticajni okvir uključuje u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Uredbom … Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)]. |
Amandman 162
Prijedlog direktive
Članak 16. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Jedinstvena administrativna kontaktna točka vodi podnositelja zahtjeva kroz postupak na transparentan način, pruža mu sve potrebne informacije, ako je potrebno, koordinira i uključuje druga tijela te na kraju postupka isporučuje pravno obvezujuću odluku. |
2. Jedinstvena administrativna kontaktna točka vodi podnositelja zahtjeva kroz postupak na transparentan način, pruža mu sve potrebne informacije, ako je potrebno, koordinira i uključuje druga tijela te na kraju postupka isporučuje pravno obvezujuću odluku. Podnositelji zahtjeva trebali bi moći sve relevantne dokumente podnijeti u digitalnom obliku. |
Amandman 163
Prijedlog direktive
Članak 16. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Jedinstvena administrativna kontaktna točka u suradnji s operatorima prijenosnih i distribucijskih sustava objavljuje priručnik o postupcima za nositelje projekata obnovljive energije, uključujući i male projekte i projekte potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora. |
3. Kako bi olakšala pristup relevantnim informacijama, jedinstvena administrativna kontaktna točka ili država članica, u suradnji s operatorima prijenosnih i distribucijskih sustava , uspostavlja jedinstvenu internetsku informativnu platformu s objašnjenim postupcima za nositelje projekata obnovljive energije, uključujući i male projekte, projekte potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i projekte zajednica energije iz obnovljivih izvora. Ako država članica odluči uspostaviti više od jedne jedinstvene administrativne kontaktne točke, informacijska platforma upućuje podnositelja zahtjeva na kontaktnu točku koja je mjerodavna za njegov zahtjev. |
Amandman 164
Prijedlog direktive
Članak 16. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Postupak izdavanja dozvola iz stavka 1. ne smije trajati dulje od tri godine, osim u slučajevima navedenima u članku 16. stavku 5. i članku 17. |
4. Postupak izdavanja dozvola iz stavka 1. ne smije trajati dulje od tri godine, osim u slučajevima navedenima u članku 16. stavcima 4.a i 5. i članku 17. |
Amandman 165
Prijedlog direktive
Članak 16. – stavak 4.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
4.a Za postrojenja čiji je kapacitet električne energije između 50 kW i 1MW postupak odobravanja dozvola ne smije trajati više od jedne godine. U izvanrednim okolnostima, koje trebaju biti opravdane, taj se rok može produžiti za dodatna tri mjeseca. |
|
Razdobljima iz stavaka 4. i 4.a ne dovode se u pitanje sudske žalbe i pravni lijekovi, a oni se mogu produžiti najviše za onoliko koliko traju postupci sudskih žalbi i pravnih lijekova. |
|
Države članice osiguravaju da podnositelji zahtjeva imaju pristup mehanizmu izvansudskog rješavanja sporova ili jednostavnim i dostupnim sudskim postupcima za rješavanje sporova u vezi s postupcima izdavanja dozvola i s izdavanjem dozvole za izgradnju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i njihov rad. |
Amandman 166
Prijedlog direktive
Članak 16. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Države članice olakšavaju obnovu postojećih postrojenja koja proizvode energiju iz obnovljivih izvora, inter alia, osiguravanjem pojednostavljenog i brzog postupka izdavanja dozvola koji ne premašuje jednu godinu od datuma na koji je zahtjev za obnovu podnesen jedinstvenoj administrativnoj kontaktnoj točki. |
5. Države članice olakšavaju obnovu postojećih postrojenja koja proizvode energiju iz obnovljivih izvora, inter alia, osiguravanjem pojednostavljenog i brzog postupka izdavanja dozvola koji ne premašuje jednu godinu od datuma na koji je zahtjev za obnovu podnesen jedinstvenoj administrativnoj kontaktnoj točki. Ne dovodeći u pitanje članak 11. stavak 4. Uredbe … Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka), 2016/0379(COD)] države članice osiguravaju da projekti obnovljenih postrojenja zadržavaju pristup mreži i prava povezanosti na mrežu barem u slučajevima kada nema promjene kapaciteta. |
Amandman 354
Prijedlog direktive
Članak 16. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.a Države članice u okviru svojih postupaka izdavanja dozvola ili koncesija osiguravaju da je do 31. prosinca 2022. 90 % benzinskih crpki uz ceste osnovne mreže uspostavljene Uredbom (EU) br. 1315/2013 (osnovna mreža TEN-T-a) opremljeno javno dostupnim stanicama velike snage za punjenje električnih vozila. Komisija ima ovlast donošenja delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi proširila područje primjene ovog stavka na goriva obuhvaćena člankom 25. |
Amandman 167
Prijedlog direktive
Članak 17. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Demonstracijskim projektima i postrojenjima s kapacitetom električne energije manjim od 50 kWh dopušteno je spojiti se na mrežu nakon obavijesti operatoru distribucijskog sustava. |
1. Demonstracijskim projektima i postrojenjima s kapacitetom električne energije manjim od 50 kWh dopušteno je spojiti se na mrežu nakon obavijesti operatoru distribucijskog sustava. |
|
Odstupajući od prvog podstavka, u slučaju demonstracijskih projekata i postrojenja s kapacitetom od 10,8 kW do 50 kW operator distribucijskog sustava može odbiti jednostavnu obavijest iz opravdanih razloga ili predložiti alternativno rješenje. U tom slučaju dužan je to učiniti u roku od dva tjedna od obavijesti, a podnositelj zahtjeva zatim može zatražiti spajanje u skladu sa standardnim postupcima. Ako operator distribucijskog sustava ne da negativan odgovor u tom roku, postrojenje se može spojiti. |
Amandman 168
Prijedlog direktive
Članak 18. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice osiguravaju da su informacije o mjerama potpore na raspolaganju svim uključenim stranama, npr. potrošačima, graditeljima, instalaterima, arhitektima i dobavljačima uređaja i sustava za grijanje i hlađenje i korištenje električne energije te prijevoznih sredstava koja upotrebljavaju energiju iz obnovljivih izvora. |
1. Države članice osiguravaju da su informacije o mjerama potpore na raspolaganju svim uključenim stranama, npr. potrošačima, posebno onima s niskim prihodima, ranjivim potrošačima, potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora, zajednicama energije iz obnovljivih izvora, graditeljima, instalaterima, arhitektima i dobavljačima uređaja i sustava za grijanje i hlađenje i korištenje električne energije te prijevoznih sredstava koja upotrebljavaju energiju iz obnovljivih izvora. |
Amandman 169
Prijedlog direktive
Članak 18. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2.a Države članice osiguravaju informacije o inteligentnim prometnim sustavima i povezanim vozilima u vezi s njihovim prednostima u pogledu sigurnosti na cestama, smanjenja prometne preopterećenosti i učinkovitosti potrošnje goriva. |
Amandman 170
Prijedlog direktive
Članak 18. – stavak 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
6. Države članice uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela razvijaju odgovarajuće programe obavješćivanja, podizanja javne svijesti, usmjeravanja i/ili osposobljavanja kako bi građane informirale o koristima i praktičnim aspektima razvoja i uporabe energije iz obnovljivih izvora. |
6. Države članice uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela razvijaju odgovarajuće programe obavješćivanja, podizanja javne svijesti, usmjeravanja i/ili osposobljavanja kako bi građane informirale kako da ostvare svoja prava kao aktivni potrošači te o koristima i praktičnim aspektima , uključujući tehničke i financijske aspekte razvoja i uporabe energije iz obnovljivih izvora , između ostalog trošenjem vlastite energije ili u okviru zajednica energije iz obnovljivih izvora, kao i o koristima mehanizama suradnje između država članica i različitim vrstama prekogranične suradnje . |
Amandman 171
Prijedlog direktive
Članak 19. – stavak 2. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
Države članice osiguravaju da se proizvođaču koji prima financijsku potporu iz programa potpore za istu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne izdaju jamstva o podrijetlu . Države članice izdaju takva jamstva o podrijetlu i prenose ih na tržište na dražbama . Prihodi prikupljeni kao rezultat dražbi upotrebljavaju se kako bi se nadoknadili troškovi potpore za obnovljive izvore energije. |
Države članice osiguravaju da se u slučaju postrojenja za obnovljivu energiju puštenih u rad nakon… [datum stupanja na snagu ove Direktive] proizvođaču koji prima financijsku potporu iz programa potpore za istu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne izdaju jamstva o podrijetlu , osim ako nema dvostruke naknade . |
||
|
Pretpostavlja se da ne postoji dvostruka naknada: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
U slučajevima koji nisu navedeni u četvrtom podstavku države članice izdaju jamstvo o podrijetlu iz statističkih razloga i odmah ga poništavaju. |
Amandman 172
Prijedlog direktive
Članak 19. – stavak 7. – podstavak 1. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 173
Prijedlog direktive
Članak 19. – stavak 7. – podstavak 1. – točka b – podtočka ii.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 174
Prijedlog direktive
Članak 19. – stavak 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
8. Kad dobavljač električne energije mora dokazati udio ili količinu energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe članka 3. Direktive 2009/72/EZ, on to čini pomoću jamstva o podrijetlu. Isto tako, jamstva o podrijetlu izdana na temelju članka 14. stavka 10. Direktive 2012/27/EU upotrebljavaju se kao potkrijepa bilo kojeg zahtjeva da se dokaže količina električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije. Države članice osiguravaju da se gubitci energije pri prijenosu potpuno uzmu u obzir ako se jamstva o podrijetlu upotrebljavaju za demonstraciju potrošnje obnovljive energije ili električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije. |
8. Kad dobavljač električne energije mora dokazati udio ili količinu energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe članka 3. Direktive 2009/72/EZ, on to čini pomoću jamstva o podrijetlu. Isto tako, jamstva o podrijetlu izdana na temelju članka 14. stavka 10. Direktive 2012/27/EU upotrebljavaju se kao potkrijepa bilo kojeg zahtjeva da se dokaže količina električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije. U vezi sa stavkom 2., ako je električna energija proizvedena visokoučinkovitom kogeneracijom uz primjenu obnovljivih izvora energije, izdaje se samo jedno jamstvo o podrijetlu u kojemu se navode obje značajke. Države članice osiguravaju da se gubitci energije pri prijenosu potpuno uzmu u obzir ako se jamstva o podrijetlu upotrebljavaju za demonstraciju potrošnje obnovljive energije ili električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije. |
Amandman 175
Prijedlog direktive
Članak 20. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice, kad je to primjenjivo, procjenjuju treba li zbog lakšeg uključivanja plina iz obnovljivih izvora energije proširiti postojeću infrastrukturu plinske mreže. |
1. Države članice, kad je to primjenjivo, procjenjuju treba li zbog lakšeg uključivanja plina iz obnovljivih izvora energije proširiti postojeću infrastrukturu plinske mreže. Operatori prijenosnog sustava i operatori distribucijskog sustava odgovorni su za jamčenje neometanog funkcioniranja plinske mrežne infrastrukture, uključujući njezino održavanje i redovito čišćenje. |
Amandman 176
Prijedlog direktive
Članak 20. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Ovisno o njihovoj procjeni uključenoj u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Prilogom I. Uredbi [o upravljanju], o potrebi za izgradnjom nove infrastrukture za centralizirano grijanje i hlađenje proizvedeno iz izvora obnovljive energije kako bi se postigao cilj Unije iz članka 3. stavka 1. ove Direktive, države članice, kad je to primjereno, poduzimaju mjere za razvoj infrastrukture za centralizirano grijanje i hlađenje koja će se prilagođivati razvoju proizvodnje grijanja i hlađenja u velikim pogonima na biomasu, solarnu energiju i biotermalnu energiju. |
3. Ovisno o njihovoj procjeni uključenoj u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Prilogom I. Uredbi … Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD) ], o potrebi za izgradnjom nove infrastrukture za centralizirano grijanje i hlađenje proizvedeno iz izvora obnovljive energije kako bi se postigao cilj Unije iz članka 3. stavka 1. ove Direktive, države članice, kad je to primjereno, poduzimaju mjere za razvoj infrastrukture za centralizirano grijanje koja će se prilagođivati razvoju proizvodnje grijanja i hlađenja u velikim pogonima na održivu biomasu, toplinsku energiju iz okoliša u velikim toplinskim crpkama, solarnu energiju i biotermalnu energiju , kao i višak toplinske energije iz industrije i drugih izvora . |
Amandman 177
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice osiguravaju da potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora pojedinačno ili posredstvom agregatora: |
Države članice osiguravaju potrošačima pravo da postanu potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tu svrhu države članice osiguravaju da potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora pojedinačno ili posredstvom agregatora: |
Amandman 178
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 179
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 180
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka ab (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 181
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 182
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 183
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Države članice osiguravaju da raspodjela troškova za upravljanje mrežom i razvoj bude pravedna, razmjerna i da odražava koristi vlastite proizvodnje za cijeli sustav, uključujući dugoročnu vrijednost za mrežu, okoliš i društvo. |
Amandman 184
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Države članice osiguravaju da je potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora koji žive u istoj stambenoj zgradi ili su smješteni u istom komercijalnom kompleksu ili sustavu zatvorene distribucije , ili kompleksu ili takvom sustavu zajedničkih usluga , dopušteno zajednički trošiti vlastitu energiju kao da su pojedinačni potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tom se slučaju prag utvrđen u stavku 1. točki (c) primjenjuje na svakog uključenog potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora. |
2. Države članice osiguravaju da je potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora koji žive u istoj stambenoj zgradi , stambenom području ili su smješteni u istom komercijalnom ili industrijskom kompleksu ili kompleksu zajedničkih usluga , ili u istom sustavu zatvorene distribucije , dopušteno zajednički trošiti vlastitu energiju kao da su pojedinačni potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tom se slučaju prag utvrđen u stavku 1. točki (c) primjenjuje na svakog uključenog potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora. |
Amandman 185
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
2.a Države članice provode ocjenu postojećih prepreka vlastitoj potrošnji i potencijala za razvoj vlastite potrošnje na svojim područjima radi uspostave poticajnog okvira za promicanje i olakšavanje razvoja potrošnje vlastite energije iz obnovljivih izvora. |
||
|
Taj okvir, između ostalog, uključuje: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Taj poticajni okvir mora biti uključen u nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Uredbom … Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)]. |
Amandman 186
Prijedlog direktive
Članak 21. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Postrojenjem potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora može upravljati treća strana u pogledu uspostavljanja, pogona, uključujući mjerenje i održavanje . |
3. Postrojenje potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora može , uz njihovo odobrenje, biti u vlasništvu treće strane ili ona može njime upravljati u pogledu uspostavljanja, pogona, uključujući mjerenje, i održavanja. Treća strana ne smatra se sama potrošačem vlastite energije iz obnovljivih izvora. |
Amandman 187
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 1. – podstavak - 1. (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Države članice jamče da krajnji potrošači, posebno potrošači iz kategorije kućanstvo, imaju pravo sudjelovati u zajednici energije iz obnovljivih izvora, a da pritom ne gube prava koja imaju kao krajnji potrošači i ne podliježu neopravdanim uvjetima ili postupcima koji bi spriječili njihovo sudjelovanje ili ih odvratili od sudjelovanja u zajednici energije iz obnovljivih izvora, a u slučaju privatnih poduzeća pod uvjetom da njihovo sudjelovanje nije njihova primarna trgovačka ili profesionalna djelatnost. |
Amandman 188
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 1. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice osiguravaju da zajednice energije iz obnovljivih izvora imaju pravo proizvoditi, trošiti, skladištiti i prodavati obnovljivu energiju, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije, a da ne podliježu nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove. |
Države članice osiguravaju da zajednice energije iz obnovljivih izvora imaju pravo proizvoditi, trošiti, skladištiti i prodavati obnovljivu energiju, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije, a da ne podliježu diskriminatornim ili nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove. |
Amandman 189
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Za potrebe ove Direktive zajednica energije iz obnovljivih izvora je MSP ili neprofitna organizacija čiji dioničari ili članovi surađuju u proizvodnji, distribuciji, skladištenju energije iz obnovljivih izvora ili opskrbi njome te ispunjavaju barem četiri od sljedećih kriterija: |
Za potrebe ove Direktive zajednica energije iz obnovljivih izvora je MSP ili neprofitna organizacija čiji dioničari ili članovi surađuju u proizvodnji, distribuciji, skladištenju energije iz obnovljivih izvora ili opskrbi njome. |
|
Kako bi se zajednica smatrala zajednicom energije iz obnovljivih izvora, najmanje 51 % mjesta u upravnom vijeću ili upravljačkim tijelima subjekta mora biti rezervirano za lokalne članove, odnosno predstavnike lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa, ili za građane kao pojedince. |
|
Osim toga, zajednica energije iz obnovljivih izvora mora ispunjavati barem tri od sljedećih kriterija: |
Amandman 190
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 191
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 192
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 193
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 194
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Države članice prate primjenu tih kriterija i poduzimaju mjere kako bi se izbjegla zlouporaba ili negativni učinci na tržišno natjecanje. |
Amandman 195
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ne dovodeći u pitanje pravila Unije o državnim potporama pri oblikovanju programa potpore države članice uzimaju u obzir posebnosti zajednica energije iz obnovljivih izvora. |
2. Pri oblikovanju programa potpore države članice uzimaju u obzir posebnosti zajednica energije iz obnovljivih izvora , osiguravajući pritom jednake uvjete tržišnog natjecanja za proizvođače električne energije iz obnovljivih izvora . |
Amandman 196
Prijedlog direktive
Članak 22. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
2.a Države članice provode ocjenu postojećih prepreka i potencijala za razvoj zajednica energije iz obnovljivih izvora na svojim područjima radi uspostave poticajnog okvira za promicanje i olakšavanje sudjelovanja zajednica energije iz obnovljivih izvora u proizvodnji, potrošnji, skladištenju i prodaji energije iz obnovljivih izvora. |
||
|
Taj poticajni okvir uključuje: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Taj poticajni okvir mora biti uključen u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Uredbom … Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)]. |
Amandman 197
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Kako bi olakšala prodiranje obnovljive energije u sektor grijanja i hlađenja, svaka država članica nastoji povisiti udio obnovljive energije isporučene za grijanje i hlađenje za barem jedan postotni bod svake godine, izraženo kao nacionalni udio konačne potrošnje energije i izračunano u skladu s metodologijom iz članka 7. |
1. Kako bi olakšala prodiranje obnovljive energije u sektor grijanja i hlađenja, svaka država članica nastoji povisiti udio obnovljive energije isporučene za grijanje i hlađenje za barem dva postotna boda svake godine, izraženo kao nacionalni udio konačne potrošnje energije i izračunano u skladu s metodologijom iz članka 7. Ako država članica ne može ostvariti taj postotak, ona objavljuje obrazloženje svog odstupanja i dostavlja ga Komisiji. Države članice daju prioritet najboljim dostupnim tehnologijama. |
Amandman 198
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
1.a U svrhu ispunjavanja obveze iz stavka 1., pri izračunu udjela energije iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje te njegovo nužno godišnje povećanje države članice: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 199
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Države članice mogu na temelju objektivnih i nediskriminacijskih kriterija odrediti popis mjera, imenovati provedbene subjekte, kao što su opskrbljivači gorivom, te to objaviti , što pridonosi povećanju navedenom u stavku 1. |
2. Države članice na temelju objektivnih i nediskriminacijskih kriterija određuju popis mjera, imenuju provedbene subjekte, kao što su opskrbljivači gorivom, te to objavljuju , što pridonosi povećanju navedenom u stavku 1. |
Amandman 200
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 3. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Povećanje iz stavka 1. može se provesti pomoću najmanje jedne od sljedećih mogućnosti: |
3. Povećanje iz stavka 1. može se , među ostalim, provesti pomoću najmanje jedne od sljedećih mogućnosti: |
Amandman 201
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 3. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 202
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 3. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 203
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 3. – točka ca (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 204
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3.a Prilikom provedbe mjera iz točaka (a) do (d), države članice zahtijevaju da mjere budu izrađene tako da se osigura njihova dostupnost svim potrošačima, posebno onima u kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima koji možda nemaju dovoljno inicijalnog kapitala da se inače njima okoriste. |
Amandman 205
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 5. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 206
Prijedlog direktive
Članak 23. – stavak 5. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 207
Prijedlog direktive
Članak 24. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice osiguravaju da opskrbljivači centraliziranim grijanjem i hlađenjem krajnjim potrošačima pružaju informacije o svojoj energetskoj učinkovitosti i udjelu obnovljive energije u svojim sustavima. Te su informacije u skladu s normama upotrijebljenima u okviru Direktive 2010/31/EU. |
1. Države članice osiguravaju da opskrbljivači centraliziranim grijanjem i hlađenjem krajnjim potrošačima pružaju informacije o svojoj energetskoj učinkovitosti i udjelu obnovljive energije u svojim sustavima. Te se informacije daju svake godine ili na zahtjev i u skladu su s normama upotrijebljenima u okviru Direktive 2010/31/EU. |
Amandman 208
Prijedlog direktive
Članak 24. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi kupcima tih sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja koji nisu „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU omogućili da se isključe iz tog sustava radi samostalne proizvodnje grijanja ili hlađenja iz obnovljivih izvora ili prelaska kod drugog opskrbljivača grijanjem ili hlađenjem koji ima pristup sustavu is stavka 4 . |
2. Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi kupcima tih sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja koji nisu „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU , ili takvim sustavima neće postati u sljedećih pet godina prema svojim planovima ulaganja, omogućili da se isključe iz tog sustava radi samostalne proizvodnje grijanja ili hlađenja iz obnovljivih izvora. |
Amandman 209
Prijedlog direktive
Članak 24. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Države članice mogu ograničiti pravo isključenja ili promjene opskrbljivača na potrošače koji mogu dokazati da planirano alternativno rješenje za opskrbu grijanjem ili hlađenjem rezultira znatno boljom energetskom učinkovitošću. Ocjena energetske učinkovitosti alternativnog rješenja za opskrbu može se temeljiti na energetskom certifikatu kako je definiran u Direktivi 2010/31/EU. |
3. Države članice mogu ograničiti pravo isključenja na potrošače koji mogu dokazati da planirano alternativno rješenje za opskrbu grijanjem ili hlađenjem rezultira znatno boljom energetskom učinkovitošću. Ocjena energetske učinkovitosti alternativnog rješenja za opskrbu može se temeljiti na energetskom certifikatu kako je definiran u Direktivi 2010/31/EU. |
Amandman 210
Prijedlog direktive
Članak 24. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi osigurale nediskriminacijski pristup sustavima centraliziranoga grijanja ili hlađenja za toplinu ili hladnoću proizvedenu iz izvora obnovljive energije te za otpadnu toplinu ili hladnoću. Tim se nediskriminacijskim pristupom omogućuje da opskrbljivači koji nisu operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja izravno opskrbe grijanjem ili hlađenjem iz takvih izvora kupce priključene na sustav centraliziranoga grijanja ili hlađenja. |
4. Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi osigurale nediskriminacijski pristup sustavima centraliziranoga grijanja ili hlađenja za toplinu ili hladnoću proizvedenu iz izvora obnovljive energije te za otpadnu toplinu ili hladnoću na temelju nediskriminatornih kriterija koje utvrđuje nadležno tijelo države članice . Tim se kriterijima uzima u obzir gospodarska i tehnička izvedivost za operatore sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja i korisnike koji su spojeni na njega . |
Amandman 211
Prijedlog direktive
Članak 24. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
5. Operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja može opskrbljivačima uskratiti pristup ako sustav nema potreban kapacitet zbog druge opskrbe otpadnom toplinom ili hladnoćom, toplinom ili hladnoćom iz obnovljivih izvora energije ili toplinom ili hladnoćom proizvedenom iz visokoučinkovite kogeneracije. Države članice osiguravaju da, dođe li do takve uskrate pristupa, operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja nadležnom tijelu pruži relevantne informacije o mjerama koje bi bile potrebne za jačanje sustava u skladu sa stavkom 9. |
5. Operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja može opskrbljivačima uskratiti pristup ako je ispunjen jedan ili više sljedećih uvjeta: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Države članice osiguravaju da, dođe li do takve uskrate pristupa, operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja nadležnom tijelu pruži relevantne informacije o mjerama koje bi bile potrebne za jačanje sustava u skladu sa stavkom 9. i ekonomskim posljedicama tih mjera . |
Amandman 212
Prijedlog direktive
Članak 24. – stavak 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
6. Novi se sustavi centraliziranoga grijanja ili hlađenja mogu, na zahtjev, izuzeti od primjene stavka 4. tijekom određenog razdoblja. Nadležno tijelo odlučuje o tim zahtjevima za izuzeće na pojedinačnoj osnovi. Izuzeće se odobrava samo ako novi sustav centraliziranoga grijanja ili hlađenja predstavlja „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU te ako se njime iskorištava mogućnost uporabe izvora obnovljive energije i otpadne topline ili hladnoće utvrđene u sveobuhvatnoj procjeni provedenoj u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU. |
6. Novi se sustavi centraliziranoga grijanja ili hlađenja mogu, na zahtjev, izuzeti od primjene stavka 4. tijekom određenog razdoblja. Nadležno tijelo odlučuje o tim zahtjevima za izuzeće na pojedinačnoj osnovi. Izuzeće se odobrava samo ako novi sustav centraliziranoga grijanja ili hlađenja predstavlja „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU te ako se njime iskorištava mogućnost uporabe obnovljivih izvora energije , visokoučinkovite kogeneracije u smislu članka 2. stavka 34. Direktive 2012/27/EU i otpadne topline ili hladnoće utvrđene u sveobuhvatnoj procjeni provedenoj u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU. |
Amandman 213
Prijedlog direktive
Članak 24. – stavak 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
7. Pravom isključenja ili promjene opskrbljivača mogu se koristiti pojedinačni kupci, zajednička poduzeća koja utemelje kupci ili stranke koje djeluju u ime kupaca. Za stambene se zgrade takvim isključenjem može koristiti samo na razini cijele zgrade. |
7. Pravom isključenja mogu se koristiti pojedinačni kupci, zajednička poduzeća koja utemelje kupci ili stranke koje djeluju u ime kupaca. Za stambene se zgrade takvim isključenjem može koristiti samo na razini cijele zgrade. |
Amandman 214
Prijedlog direktive
Članak 24. – stavak 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
8. Države članice zahtijevaju od operatora distribucijskih sustava da barem jednom u dvije godine ocijene, u suradnji s operatorima sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja na svojem području, mogućnost sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja da pruže uravnoteženje i druge usluge povezane sa sustavom, uključujući upravljanje potrošnjom i skladištenje viška električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora te bi li, u odnosu na alternativna rješenja, uporaba utvrđene mogućnosti bila troškovno učinkovitija i bi li se njome učinkovitije iskorištavali resursi. |
8. Države članice zahtijevaju od operatora distribucijskih sustava da barem svake četiri godine ocijene, u suradnji s operatorima sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja na svojem području, mogućnost sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja da pruže uravnoteženje i druge usluge povezane sa sustavom, uključujući upravljanje potrošnjom i skladištenje viška električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora te bi li, u odnosu na alternativna rješenja, uporaba utvrđene mogućnosti bila troškovno učinkovitija i bi li se njome učinkovitije iskorištavali resursi. |
Amandman 215
Prijedlog direktive
Članak 24. – stavak 9.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
9. Države članice imenuju najmanje jedno neovisno tijelo kako bi osigurale da su prava potrošača i pravila za pogon sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja jasno definirana i provedena u skladu s ovim člankom. |
9. Države članice imenuju najmanje jedno nadležno tijelo kako bi osigurale da su prava potrošača i pravila za pogon sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja jasno definirana i provedena u skladu s ovim člankom. |
Amandman 216
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 1. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
S učinkom od 1. siječnja 2021. države članice od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da u ukupnu količinu goriva namijenjenih uporabi u prometu koju isporučuju za potrošnju ili uporabu na tržištu tijekom kalendarske godine uključe minimalni udio energije proizvedene iz naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., iz obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, iz fosilnih goriva nastalih iz otpada te iz obnovljive električne energije. |
Kako bi postigle cilj od 12 % konačne potrošnje energije iz obnovljivih izvora iz članka 3., države članice s učinkom od 1. siječnja 2021. od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da u ukupnu količinu goriva namijenjenih uporabi u prometu koju isporučuju za potrošnju ili uporabu na tržištu tijekom kalendarske godine uključe minimalni udio energije proizvedene iz naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., iz obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, goriva iz recikliranog ugljika te iz obnovljive električne energije. |
Amandman 217
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 1. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Minimalni je udio 2021. barem jednak 1,5 %, uz povećanje na barem 6,8 % 2030. prema okvirnoj smjernici utvrđenoj u Prilogu X. dijelu B. Unutar tog ukupnog udjela, doprinos naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu A iznosi barem 0,5 % goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu od 1. siječnja 2021., a povećava se na barem 3,6 % do 2030. prema planu utvrđenom u Prilogu X. dijelu C. |
Minimalni je udio 2021. barem jednak 1,5 %, uz povećanje na barem 10 % 2030. prema okvirnoj smjernici utvrđenoj u Prilogu X. dijelu B. Unutar tog ukupnog udjela, doprinos naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu A iznosi barem 0,5 % goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu od 1. siječnja 2021., a povećava se na barem 3,6 % do 2030. prema planu utvrđenom u Prilogu X. dijelu C. |
|
Opskrbljivači gorivom koji isporučuju samo goriva u obliku električne energije i obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ne moraju se pridržavati minimalnog udjela iz naprednih biogoriva, drugih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. |
Amandman 218
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 1. – podstavak 4. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 219
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 1. – podstavak 4. – točka b – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 220
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 1. – podstavak 4. – točka b – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Pri izračunu brojnika doprinos biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu B ograničava se na 1,7 % energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu , a doprinos goriva isporučenih u sektoru zrakoplovstva i pomorstva iznosi njihov energetski sadržaj pomnožen s 1,2 . |
Pri izračunu brojnika doprinos biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu B ograničava se na 1,7 % energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu. |
|
Države članice mogu izmijeniti ograničenje za sirovine navedeno u Prilogu IX. dijelu B ako je to opravdano s obzirom na dostupnost sirovina. Komisija mora odobriti svaku izmjenu. |
|
Doprinos goriva isporučenih u sektoru zrakoplovstva iznosi njihov energetski sadržaj pomnožen s 2, a u sektoru pomorstva njihov energetski sadržaj pomnožen s 1,2 , a za doprinos električne energije iz obnovljivih izvora isporučene cestovnim vozilima smatra se da iznosi njezin energetski sadržaj pomnožen s 2,5 . |
Amandman 221
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.a Države članice mogu osmisliti svoje nacionalne politike kako bi ispunile obveze koje proizlaze iz ovog članka kao obvezu uštede stakleničkih plinova i mogu ih također primjenjivati na fosilna goriva nastala iz otpada pod uvjetom da to nije protivno ciljevima kružnog gospodarstva i da je ostvaren udio energije iz obnovljivih izvora iz stavka 1. |
Amandman 223
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Kako bi se utvrdio udio električne energije iz obnovljivih izvora za potrebe stavka 1. može se upotrebljavati prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji ili udio električne energije iz obnovljivih izvora u državi članici koju se opskrbljuje električnom energijom, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine. U oba se slučaja jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava . |
3. Kako bi se utvrdio udio električne energije iz obnovljivih izvora za potrebe stavka 1. , upotrebljava se udio električne energije iz obnovljivih izvora u državi članici koju se opskrbljuje električnom energijom, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine , pod uvjetom da ima dovoljno dokaza da je električna energija iz obnovljiva izvora dodatna energija . Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi se dopunila ova Direktiva utvrđivanjem metodologije, uključujući metodologiju kojom država članica određuje svoju referentnu vrijednost za dokazivanje dodatnosti . |
Amandman 224
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Odstupajući od prvog podstavka i radi utvrđivanja udjela električne energije u svrhu stavka 1., električna energija proizvedena uz izravno priključenje na postrojenje za proizvodnju obnovljive energije koja se isporučuje cestovnim vozilima u potpunosti se smatra električnom energijom iz obnovljivih izvora. Slično tome, električna energija dobivena na temelju dugoročnih ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora u potpunosti se smatra električnom energijom iz obnovljivih izvora. U svakom slučaju, poništava se jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. |
Amandman 225
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 3. – podstavak 3. – točka a – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
kada se električna energija upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, bilo izravno ili za proizvodnju posrednih proizvoda, kao udio obnovljive energije može se upotrijebiti prosječan udio električne energije iz izvora obnovljive energije u Uniji ili udio električne energije iz izvora obnovljive energije u zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine. U oba se slučaja jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava. |
kada se električna energija upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, bilo izravno ili za proizvodnju posrednih proizvoda, kao udio obnovljive energije može se upotrijebiti prosječan udio električne energije iz izvora obnovljive energije u zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine. Jednakovrijedna se količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava. |
Amandman 226
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 4. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice uspostavljaju bazu podataka kojom se omogućuje praćenje goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su prihvatljiva kao dio brojnika navedenog u stavku 1. točki (b) te od relevantnih gospodarskih subjekata zahtijevaju da unesu informacije o izvršenim transakcijama i svojstvima održivosti prihvatljivih goriva, uključujući njihove emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu, počevši od trenutka proizvodnje do opskrbljivača gorivom koji ga stavlja na tržište. |
Komisija uspostavlja bazu podataka Unije kojom se omogućuje praćenje goriva namijenjenih uporabi u prometu , uključujući električnu energiju, koja su prihvatljiva kao dio brojnika navedenog u stavku 1. točki (b) . Države članice od relevantnih gospodarskih subjekata zahtijevaju da unesu informacije o izvršenim transakcijama i svojstvima održivosti prihvatljivih goriva, uključujući njihove emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu, počevši od trenutka proizvodnje do opskrbljivača gorivom koji ga stavlja na tržište. |
Amandman 227
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 4. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Nacionalne su baze podataka međusobno povezane kako bi se omogućilo praćenje transakcija goriva među državama članicama. Kako bi osigurala usklađenost nacionalnih baza podataka, Komisija utvrđuje tehničke specifikacije njihova sadržaja i uporabe pomoću provedbenih akata donesenih u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. |
Komisija utvrđuje tehničke specifikacije njihova sadržaja i uporabe pomoću provedbenih akata donesenih u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. |
Amandman 228
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Države članice izvješćuju o zbirnim informacijama iz nacionalnih baza podataka , uključujući emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu goriva, u skladu s Prilogom VII. Uredbi [o upravljanju]. |
5. Države članice izvješćuju o zbirnim informacijama, uključujući emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu goriva, u skladu s Prilogom VII. Uredbi … Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD) ]. Komisija na godišnjoj osnovi objavljuje zbirne informacije iz baze podataka. |
Amandman 229
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
6. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi detaljnije opisala metodologiju iz stavka 3. točke (b) ovog članka, utvrdila udio biogoriva koje je rezultat prerade biomase u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima, navela metodologiju za ocjenu uštede emisija stakleničkih plinova zbog uporabe obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i fosilnih goriva nastalih iz otpada te kako bi utvrdila minimalne uštede emisija stakleničkih plinova koje se za ta goriva zahtijevaju za potrebe stavka 1. ovog članka. |
6. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi se dopunila ova Direktiva detaljnijim opisom metodologije iz stavka 3. točke (b) ovog članka, utvrdila udio biogoriva koje je rezultat prerade biomase u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima, navela metodologiju za ocjenu uštede emisija stakleničkih plinova zbog uporabe obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i fosilnih goriva s niskom razinom ugljika, koja nastaju od plinovitog otpada kao neizbježna i nenamjerna posljedica izrade ili proizvodnje proizvoda namijenjenih za komercijalnu upotrebu i/ili prodaju, te kako bi utvrdila minimalne uštede emisija stakleničkih plinova koje se za ta goriva zahtijevaju za potrebe stavka 1. ovog članka. |
Amandman 230
Prijedlog direktive
Članak 25. – stavak 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
7. U kontekstu dvogodišnje ocjene napretka postignutog na temelju Uredbe [o upravljanju] do 31. prosinca 2025. Komisija ocjenjuje potiče li se djelotvorno obvezom utvrđenom u stavku 1. inovacija i promiču li se uštede stakleničkih plinova u sektoru prometa te jesu li primjereni primjenjivi zahtjevi povezani s uštedama stakleničkih plinova za biogoriva i bioplin. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu obveze utvrđene u stavku 1. |
7. U kontekstu dvogodišnje ocjene napretka postignutog na temelju Uredbe … Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom , 2016/0375(COD) ] do 31. prosinca 2025. Komisija ocjenjuje potiče li se djelotvorno obvezom utvrđenom u stavku 1. inovacija i osiguravaju li se uštede stakleničkih plinova u sektoru prometa te jesu li primjereni primjenjivi zahtjevi povezani s uštedama stakleničkih plinova za biogoriva i bioplin. U ocjeni se također analizira izbjegava li se učinkovito odredbama ovog članka dvostruko obračunavanje obnovljive energije. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu obveze utvrđene u stavku 1. U izmijenjenim obvezama u najmanju će se ruku zadržati razine koje odgovaraju kapacitetu za proizvodnju naprednih biogoriva koji će se uspostaviti i biti u procesu izgradnje 2025. |
Amandman 231
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Energija iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti navedene u stavcima od 2. do 6. i kriterije uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavku 7.: |
1. Neovisno o tome jesu li sirovine uzgojene na teritoriju Unije ili izvan njega, energija iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti navedene u stavcima od 2. do 6. i kriterije uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavku 7.: |
Amandman 232
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 323
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 1. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Međutim, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpadaka i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova iz stavka 7. Ova se odredba primjenjuje i na otpad i ostatke koji se prerađuju u proizvod koji prethodi daljnjoj preradi u biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase. |
Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpadaka i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova iz stavka 7. Međutim, njihova proizvodnja iz otpada i ostataka obuhvaćena Direktivom 2008/98/EZ mora biti u skladu s načelom hijerarhije otpada kako je navedeno u Direktivi 2008/98/EZ. Ova se odredba primjenjuje i na otpad i ostatke koji se prerađuju u proizvod koji prethodi daljnjoj preradi u biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase. |
Amandman 234
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpada i ostataka od poljoprivrednog zemljišta uzimaju se u obzir za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako su gospodarski subjekti poduzeli mjere s ciljem minimiziranja negativnih učinaka na kvalitetu tla i sadržaj ugljika u tlu. Podaci o tim mjerama dostavljaju se u skladu s člankom 27. stavkom 3. |
Amandman 235
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 1. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Goriva iz biomase moraju ispunjavati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. samo ako se upotrebljavaju u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ili goriva s kapacitetom goriva jednakim 20 MW ili višim ako je riječ o krutim gorivima iz biomase i s električnom snagom jednakom 0,5 MW ili višom ako je riječ o plinovitim gorivima iz biomase. Države članice mogu primjenjivati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova na postrojenja s nižim kapacitetom goriva. |
Goriva iz biomase moraju ispunjavati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. samo ako se upotrebljavaju u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ili goriva s ukupnom ulaznom toplinskom snagom jednakom 20 MW ili višom ako je riječ o krutim gorivima iz biomase i s ukupnom ulaznom toplinskom snagom jednakom 2 MW ili višom ako je riječ o plinovitim gorivima iz biomase. Države članice mogu primjenjivati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova na postrojenja s nižim kapacitetom goriva. |
Amandman 236
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 2. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 237
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 2. – točka c – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 238
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 2. – točka c – podtočka ii.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 239
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) stavka 1. ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu koje je u siječnju 2008. bilo tresetište. |
4. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) stavka 1. ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu koje je u siječnju 2008. bilo tresetište , osim ako se ne pruže provjerljivi dokazi da uzgoj i žetva sirovina ne podrazumijevaju isušivanje prethodno neisušenog tla . |
Amandman 240
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
5. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase koja se uzimaju u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ispunjavaju sljedeće zahtjeve za smanjenje rizika od uporabe neodržive proizvodnje šumske biomase koliko je to moguće: |
5. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase koja se uzimaju u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ispunjavaju sljedeće zahtjeve za smanjenje rizika od uporabe neodržive proizvodnje šumske biomase koliko je to moguće: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amandman 241
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 6. – podstavak 1. – točka ii.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 242
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 6. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako postoje sustavi upravljanja na razini šumarskoga gospodarstva kako bi se osiguralo održavanje razina zaliha i ponora ugljika u šumi. |
Ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako postoje sustavi upravljanja na razini opskrbe kako bi se osiguralo održavanje ili povećanje razina zaliha i ponora ugljika u šumi. |
Amandman 243
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 6. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Provedbenim aktima donesenima u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2. Komisija može utvrditi operativne dokaze kako bi se pokazalo poštovanje zahtjeva navedenih u stavcima 5. i 6. |
Provedbenim aktima donesenima u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2. Komisija do 1. siječnja 2021. utvrđuje operativne dokaze kako bi se pokazalo poštovanje zahtjeva navedenih u stavcima 5. i 6. |
Amandman 244
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 6. – podstavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Komisija do 31. prosinca 2023. ocjenjuje smanjuje li se kriterijima utvrđenima u stavcima 5. i 6. djelotvorno i koliko je to moguće rizik od uporabe neodržive šumske biomase i ispunjavaju li oni zahtjeve u pogledu korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na temelju dostupnih podataka. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu zahtjeva utvrđenih u stavcima 5. i 6. |
Komisija do 31. prosinca 2023. u bliskoj suradnji s državama članicama ocjenjuje smanjuje li se uistinu kriterijima utvrđenima u stavcima 5. i 6. rizik od uporabe neodržive šumske biomase i ispunjavaju li oni zahtjeve u pogledu korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na temelju dostupnih podataka. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu zahtjeva utvrđenih u stavcima 5. i 6. za razdoblje nakon 2030. |
Amandman 245
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 7. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 246
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 7. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 247
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 7. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 248
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 7. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 249
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 7. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Države članice mogu odrediti veće uštede emisija stakleničkih plinova od onih predviđenih ovim stavkom. |
Amandmani 297 i 356
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 8. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Električna energija iz goriva iz biomase proizvedena u postrojenjima s kapacitetom goriva jednakim 20 MW ili višim uzima se u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) samo ako je proizvedena primjenom tehnologije visokoučinkovite kogeneracije kako je definirana u skladu s člankom 2. stavkom 34. Direktive 2012/27/EU . Za potrebe stavka 1. točaka (a) i (b) ova se odredba primjenjuje samo na postrojenja koja se puštaju u pogon nakon [tri godine nakon datuma donošenja ove Direktive]. Za potrebe stavka 1. točke (c) ovom se odredbom ne dovodi u pitanje javna potpora koja se pruža u okviru programa odobrenih do [tri godine nakon datuma donošenja ove Direktive]. |
Električna energija iz goriva iz biomase proizvedena u postrojenjima s kapacitetom goriva jednakim 20 MW ili višim uzima se u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ovog članka samo ako je proizvedena primjenom tehnologije visokoučinkovite kogeneracije kako je definirana u skladu s člankom 2. stavkom 34. Direktive 2012/27/EU ili ako je proizvedena u postrojenjima namijenjenima proizvodnji isključivo električne energije koja ostvaruju neto električnu učinkovitost od najmanje 40 % i ne koriste fosilna goriva . Za potrebe stavka 1. točaka (a) i (b) ovog članka ova se odredba primjenjuje samo na postrojenja koja se puštaju u pogon nakon [tri godine nakon datuma donošenja ove Direktive]. Za potrebe stavka 1. točke (c) ovog članka ovom se odredbom ne dovodi u pitanje javna potpora koja se pruža u okviru programa odobrenih do [godine dana nakon datuma donošenja ove Direktive]. |
Amandman 251
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 8. – podstavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Prvi podstavak ne primjenjuje se na električnu energiju iz postrojenja koja ne moraju primijeniti tehnologiju visokoučinkovite kogeneracije u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1a) , pod uvjetom da ta postrojenja isključivo koriste goriva iz biomase proizvedena od ostataka u normalnim uvjetima rada. |
Amandman 252
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 8.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
8a. Do … [2 godine od dana stupanja na snagu ove Direktive] i svake dvije godine nakon toga, Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o učincima i koristima biogoriva potrošenih u Uniji, među ostalim na proizvodnju hrane za ljude, hrane za životinje i drugih materijala te na gospodarsku, okolišnu i socijalnu održivost u Uniji i trećim zemljama. |
Amandman 253
Prijedlog direktive
Članak 26. – stavak 8.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
8b. Odstupajući od stavaka 1. – 8.a ovog članka i uzimajući u obzir posebnosti najudaljenijih regija kako je navedeno u članku 349. UFEU-a, članak 26. ove Direktive ne primjenjuje se na te regije. Do … [šest mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive] Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi zakonodavni prijedlog kojim se utvrđuju kriteriji za najudaljenije regije u pogledu održivosti stakleničkih plinova i smanjenja njihove uporabe. Tim se kriterijima moraju uzeti u obzir lokalne posebnosti. Te bi regije prije svega trebale moći u potpunosti iskoristiti svoje resurse, uz pridržavanje strogih kriterija održivosti, kako bi se povećala proizvodnja obnovljive energije i osnažila njihova energetska neovisnost. |
Amandman 255
Prijedlog direktive
Članak 27. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 256
Prijedlog direktive
Članak 27. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1a. Kako bi se olakšali prekogranična trgovina i informiranje potrošača, jamstva o podrijetlu obnovljive energije unesene u mrežu sadrže informacije o kriterijima održivosti i uštedama emisija stakleničkih plinova, kako je utvrđeno u članku 26. stavcima od 2. do 7., i mogu se dostavljati odvojeno. |
Amandman 257
Prijedlog direktive
Članak 27. – stavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 258
Prijedlog direktive
Članak 27. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Države članice donose mjere kojima osiguravaju da gospodarski subjekti podnose pouzdane informacije povezane s ispunjavanjem kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenima u članku 26. stavcima od 2. do 7. te državi članici na zahtjev daju podatke koji su korišteni za pripremu informacija. Države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da osiguraju odgovarajući standard neovisne revizije podnesenih podataka te da podastru dokaze da su to učinili. Revizijom se provjerava da su sustavi koje primjenjuju gospodarski subjekti točni, pouzdani i zaštićeni od prijevare. Revizijom se ocjenjuje učestalost i metodologija uzorkovanja i pouzdanost podataka. |
3. Države članice donose mjere kojima osiguravaju da gospodarski subjekti podnose pouzdane informacije povezane s ispunjavanjem kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenima u članku 26. stavcima od 2. do 7. te državi članici na zahtjev daju podatke koji su korišteni za pripremu informacija. Države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da osiguraju odgovarajući standard neovisne revizije podnesenih podataka te da podastru dokaze da su to učinili. Revizijom se provjerava da su sustavi koje primjenjuju gospodarski subjekti točni, pouzdani i zaštićeni od prijevare , uključujući provjeru kojom se jamči da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili odbačeni kako bi pošiljka ili njezin dio postali otpad ili ostatak u skladu s člankom 26 . stavcima od 2. do 7. Revizijom se ocjenjuje učestalost i metodologija uzorkovanja i pouzdanost podataka. |
Amandman 259
Prijedlog direktive
Članak 27. – stavak 3. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Obveze iz ovog stavka primjenjuju se neovisno o tome jesu li biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena u Uniji ili su uvezena. |
Obveze iz ovog stavka primjenjuju se neovisno o tome jesu li biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena u Uniji ili su uvezena. Informacije o zemljopisnom podrijetlu biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase stavljaju se na raspolaganje potrošačima. |
Amandman 260
Prijedlog direktive
Članak 27. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju proizvoda iz biomase sadrže točne podatke za potrebe članka 26. stavka 7. i/ili pružaju dokaze da pošiljke biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 26. stavcima od 2. do 6. i/ili da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Pri dokazivanju da su ispunjeni zahtjevi iz članka 26. stavaka 5. i 6. za šumsku biomasu operatori mogu odlučiti da zahtijevane dokaze pruže izravno na razini šumarskoga gospodarstva. Komisija isto tako može priznati područja za zaštitu rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 26. stavka 2.. točke (b) podtočke ii. |
4. Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju proizvoda iz biomase sadrže točne podatke za potrebe članka 26. stavka 7. i/ili pružaju dokaze da pošiljke biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 26. stavcima od 2. do 6. i/ili da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Pri dokazivanju da su ispunjeni zahtjevi iz članka 26. stavaka 5. i 6. za šumsku biomasu operatori mogu odlučiti da zahtijevane dokaze pruže izravno na razini opskrbe Komisija isto tako može priznati područja za zaštitu rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 26. stavka 2. točke (b) podtočke ii. |
Amandman 261
Prijedlog direktive
Članak 27. – stavak 5. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Kako bi osigurala da se ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova provjerava na učinkovit i usklađen način i osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može utvrditi detaljna provedbena pravila, uključujući primjerene norme pouzdanosti, transparentnosti i neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. Komisija pri utvrđivanju tih normi posebnu pozornost posvećuje potrebi za smanjenjem administrativnog opterećenja. To se izvršava putem provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 3. Takvim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti programi ne provedu takve norme u predviđenom roku. |
Kako bi osigurala da se ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova provjerava na učinkovit i usklađen način i osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može utvrditi detaljna provedbena pravila, uključujući primjerene norme pouzdanosti, transparentnosti i neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. Komisija pri utvrđivanju tih normi posebnu pozornost posvećuje potrebi za smanjenjem administrativnog opterećenja. To se izvršava putem provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 3. Takvim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti programi ne provedu takve norme u predviđenom roku. Ako država članica izrazi zabrinutost u pogledu rada dobrovoljnog programa, Komisija istražuje slučaj i poduzima odgovarajuće mjere. |
Amandman 262
Prijedlog direktive
Članak 27. – stavak 7.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
7a. Komisija može u svakom trenutku provjeriti pouzdanost informacija u vezi s ispunjavanjem kriterija održivosti ili uštedama emisija stakleničkih plinova koje dostavljaju gospodarski subjekti koji posluju na tržištu Unije ili se dostavljaju na zahtjev pojedine države članice. |
Amandman 263
Prijedlog direktive
Članak 28. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Smatrat će se da sirovine čija je proizvodnja dovela do izravne prenamjene zemljišta, na primjer prenamjene iz jedne od sljedećih kategorija zemljišta IPCC-a: šumsko zemljište, travnjak, močvarno zemljište, naselje ili neko drugo zemljište u poljoprivredno zemljište ili poljoprivredno zemljište namijenjeno trajnim nasadima, pri čemu se vrijednost emisije u vezi s izravnom prenamjenom zemljišta (el) izračunava u skladu s Prilogom V. dijelom C točkom 7., imaju procijenjene emisije zbog neizravne prenamjene zemljišta jednake ništici. |
Amandman 264
Prijedlog direktive
Članak 28. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Države članice Komisiji mogu podnijeti izvješća koja uključuju informacije o tipičnim emisijama stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina onih područja na njihovu teritoriju koja su klasificirana na razini 2 u nomenklaturi teritorijalnih jedinica za statistiku (NUTS) ili na više razvrstanoj razini NUTS u skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća. Izvješćima se prilaže opis metode i izvor podataka koji su upotrijebljeni za izračun razine emisija. Tom se metodom uzimaju u obzir svojstva tla, klime i očekivanog prinosa sirovina. |
2. Države članice Komisiji mogu podnijeti izvješća koja uključuju informacije o tipičnim emisijama stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih i šumarskih sirovina onih područja na njihovu teritoriju koja su klasificirana na razini 2 u nomenklaturi teritorijalnih jedinica za statistiku (NUTS) ili na više razvrstanoj razini NUTS u skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća. Izvješćima se prilaže opis metode i izvor podataka koji su upotrijebljeni za izračun razine emisija. Tom se metodom uzimaju u obzir svojstva tla, klime i očekivanog prinosa sirovina. |
Amandman 265
Prijedlog direktive
Članak 28. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2., da izvješća iz stavaka 2. i 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju poljoprivredne biomase koja se proizvode na područjima uključenima u ta izvješća za potrebe članka 26. stavka 7. Stoga se ti podaci mogu koristiti umjesto raščlanjenih zadanih vrijednosti za uzgoj utvrđenih u Prilogu V. dijelovima D ili E za biogoriva i tekuća biogoriva i u Prilogu VI. dijelu C za goriva iz biomase. |
4. Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2., da izvješća iz stavaka 2. i 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju poljoprivredne i šumarske biomase koje se proizvode na područjima uključenima u ta izvješća za potrebe članka 26. stavka 7. Stoga se ti podaci mogu koristiti umjesto raščlanjenih zadanih vrijednosti za uzgoj utvrđenih u Prilogu V. dijelovima D ili E za biogoriva i tekuća biogoriva i u Prilogu VI. dijelu C za goriva iz biomase. |
Amandman 266
Prijedlog direktive
Članak 28. – stavak 5. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Komisija nastavlja preispitivati Prilog V. i Prilog VI., s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, ili preispitivanja vrijednosti za tehnologiju proizvodnje biogoriva , tekućih biogoriva i goriva iz biomase. Tim se preispitivanjem u obzir uzima i izmjena metodologije utvrđene u Prilogu V. dijelu C te u Prilogu VI. dijelu B. |
Komisija nastavlja preispitivati Prilog V. i Prilog VI., s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, ili preispitivanja vrijednosti za postupke proizvodnje biogoriva , tekućih biogoriva i goriva iz biomase na temelju najnovijeg tehnološkog razvoja i znanstvenih dokaza . Tim se preispitivanjem u obzir uzima i izmjena metodologije utvrđene u Prilogu V. dijelu C te u Prilogu VI. dijelu B. |
Amandman 267
Prijedlog direktive
Članak 30. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Komisija prati izvor biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju u Uniji i utjecaj njihove proizvodnje, uključujući posredan utjecaj širenja obrađenih površina, na uporabu zemljišta u Uniji i glavnim trećim zemljama dobavljačima. To je praćenje utemeljeno na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica te na izvješćima o postignutom napretku koja se zahtijevaju u člancima 3., 15. i 18 . Uredbe [o upravljanju] , te na odgovarajućim izvješćima trećih zemalja i međuvladinih organizacija, znanstvenim studijama i drugim relevantnim informacijama. Komisija prati i promjene cijena sirovina povezano s uporabom biomase za dobivanje energije te s tim povezane pozitivne i negativne učinke na zdravstvenu ispravnost hrane. |
1. Komisija prati izvor biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju u Uniji i utjecaj proizvodnje obnovljive energije iz tih i drugih izvora , uključujući posredan utjecaj širenja obrađenih površina, na uporabu zemljišta u Uniji i trećim zemljama dobavljačima. To je praćenje utemeljeno na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica te na izvješćima o postignutom napretku koja se zahtijevaju u člancima 3., 15. i 18 . Uredbe … Europskog parlamenta i Vijeć a [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD) ] , te na odgovarajućim izvješćima trećih zemalja i međuvladinih organizacija, znanstvenim studijama , podatcima na osnovi satelitskog praćenja i drugim relevantnim informacijama. Komisija prati i promjene cijena sirovina povezano s uporabom biomase za dobivanje energije te s tim povezane pozitivne i negativne učinke na zdravstvenu ispravnost hrane i druge načine upotrebe tih materijala . |
Amandman 268
Prijedlog direktive
Članak 32. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz, članka 7. stavaka 5 . i 6. članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021. |
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7. stavaka 3, 5 . i 6., članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021. |
Amandman 269
Prijedlog direktive
Članak 32. – stavak 3. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz, članka 7. stavaka 5 . i 6. , članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7. stavaka 3 . , 5. i 6., članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
Amandman 270
Prijedlog direktive
Prilog I.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 271
Prijedlog direktive
Prilog V. – dio C – stavak 3. – točka a – formula
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
UŠTEDA = (E F(t) – E B /E F(t)) |
UŠTEDA = (E F(t) – E B) /E F(t) |
Amandman 272
Prijedlog direktive
Prilog V. – dio C – stavak 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 319
Prijedlog direktive
Prilog VI. – dio B – stavak 3. – točka a – formula 1
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
UŠTEDA = (EF(t) – EB(t)/EF(t)) |
UŠTEDA = (EF(t) – EB(t))/EF(t) |
Amandman 273
Prijedlog direktive
Prilog VII. – stavak 1. – podstavak 2. – alineja 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 274
Prijedlog direktive
Prilog IX. – dio A – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandmani 284 i 311
Prijedlog direktive
Prilog IX. – dio B – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se . |
Amandman 312
Prijedlog direktive
Prilog X. – dio A.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Dio A: […] |
Briše se. |
(1) Predmet se vraća na međuinstitucijske pregovore nadležnom odboru u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0392/2017).
(12) „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.” (COM/2014/015 final).
(1a) Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).
(17) Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).
(17) Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).
(18) SL L 198, 20.7.2006., str. 18.
(18) SL L 198, 20.7.2006., str. 18.
(21) Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).
(21) Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).
(1a) Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/341 |
P8_TA(2018)0010
Energetska učinkovitost ***I
Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) (1)
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2018/C 458/16)
Amandman 1
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 2
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 3
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 2.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 4
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 2.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 5
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 102
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 4.e (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 7
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 4.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 8
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 4.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 9
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 4.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 10
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 4.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 11
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 12
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 13
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 6.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 14
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 15
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 9.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 16
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 9.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 17
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 10.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 18
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 10.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 19
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 10.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 20
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 10.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 21
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 10.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 22
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 12.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 23
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 12.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 24
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 12.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 25
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 12.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 26
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 12.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 27
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 12.e (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 28
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 29
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 13.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 30
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 13.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 31
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 13.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 32
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 33
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 14.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 34
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 14.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 36
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 15.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 37
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 38
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 39
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 16.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 40
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 17.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 41
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 42
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 19.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 43
Prijedlog direktive
Uvodna izjava 19.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 110/rev i 100
Prijedlog direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka 1.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 1. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ovom se Direktivom uspostavlja zajednički okvir mjera za poticanje energetske učinkovitosti u Uniji kako bi se osiguralo ostvarivanje krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije za 20 % do 2020. i obvezujućeg krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti od 30 % do 2030. te se omogućuju daljnja poboljšanja energetske učinkovitosti nakon tih razdoblja . Njome se utvrđuju pravila čija je namjena uklanjanje prepreka na tržištu energije i prevladavanje tržišnih neuspjeha koji ograničavaju učinkovitost u opskrbi energijom i njezinoj uporabi te se osigurava utvrđivanje okvirnih nacionalnih ciljeva povećanja energetske učinkovitosti i doprinosa do 2020. i 2030.; |
1. Ovom se Direktivom uspostavlja zajednički okvir mjera za poticanje energetske učinkovitosti u Uniji , provedbom načela „energetske učinkovitosti na prvome mjestu” kroz cijeli energetski lanac, uključujući proizvodnju, prijenos, distribuciju i krajnju potrošnju energije, kako bi se osiguralo ostvarivanje krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije za 20 % do 2020. i obvezujućeg krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti od 35 % do 2030. te se omogućuju daljnja poboljšanja energetske učinkovitosti nakon 2030., u skladu s dugoročnim energetskim i klimatskim ciljevima Unije za 2050. i s Pariškim sporazumom . Njome se utvrđuju pravila čija je namjena uklanjanje prepreka na tržištu energije i prevladavanje tržišnih neuspjeha koji ograničavaju učinkovitost u opskrbi energijom i njezinoj uporabi te se osigurava utvrđivanje okvirnih nacionalnih ciljeva povećanja energetske učinkovitosti za 2020. i nacionalnih ciljeva povećanja energetske učinkovitosti za 2030.; |
Amandman 46
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 1.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 1. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1a. Direktivom se pridonosi provedbi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i osigurava da energetska učinkovitost i upravljanje potrošnjom imaju jednaku važnost kao i proizvodni kapaciteti. Energetska učinkovitost uzima se u obzir pri svakom relevantnom planiranju energetskog sustava ili donošenju financijskih odluka. |
Amandman 47
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 1.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 1. – stavak 1.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1b. Kako bi se potaknulo privatno financiranje mjera za povećanje energetske učinkovitosti i energetsku obnovu, Komisija započinje dijalog s javnim i privatnim financijskim institucijama kako bi se utvrdili mogući mehanizmi politika. S obzirom na veliki potencijal za poboljšanje energetske učinkovitosti u građevinskom sektoru, treba posebno voditi računa o ulaganjima u taj sektor, uz glavni naglasak na stambenim zgradama s kućanstvima s niskim prihodima kojima prijeti energetsko siromaštvo. Osim toga, kako bi ulaganja u projekte za energetsku učinkovitost ulagačima bila financijski zanimljivija i izvediva, Komisija treba razmotriti opcije o tome kako male projekte povezati u veće. Komisija do 1. siječnja 2019. daje državama članicama smjernice kako potaknuti privatna ulaganja. |
Amandman 51
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 2.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 3. – stavci 1., 2., 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
Članak 3. |
Članak 3. |
||||||||
Ciljevi povećanja energetske učinkovitosti |
Ciljevi povećanja energetske učinkovitosti |
||||||||
1. Svaka država članica određuje okvirni nacionalni cilj povećanja energetske učinkovitosti do 2020. na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice obavješćuju Komisiju o tim ciljevima u skladu s člankom 24. stavkom 1. i Prilogom XIV. dijelom 1. Pritom te ciljeve također iskazuju kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i krajnje potrošnje energije 2020. te objašnjavaju kako su i na temelju kojih podataka izračunale tu razinu. |
1. Svaka država članica određuje okvirni nacionalni cilj povećanja energetske učinkovitosti do 2020. na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice obavješćuju Komisiju o tim ciljevima u skladu s člankom 24. stavkom 1. i Prilogom XIV. dijelom 1. Pritom te ciljeve također iskazuju kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i krajnje energije 2020. te objašnjavaju kako su i na temelju kojih podataka izračunale tu razinu. |
||||||||
Pri određivanju navedenih ciljeva države članice uzimaju u obzir: |
Pri određivanju navedenih ciljeva države članice uzimaju u obzir: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
Pri određivanju navedenih ciljeva države članice mogu također uzeti u obzir nacionalne okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije kao što su: |
Pri određivanju navedenih ciljeva države članice mogu također uzeti u obzir nacionalne okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije kao što su: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
2. Komisija do 30. lipnja 2014. procjenjuje ostvareni napredak i vjerojatnost da će Unija ostvariti potrošnju energije od najviše 1 483 Mtoe primarne energije i najviše 1 086 Mtoe krajnje energije 2020. |
2. Komisija do 30. lipnja 2014. procjenjuje ostvareni napredak i vjerojatnost da će Unija ostvariti potrošnju energije od najviše 1 483 Mtoe primarne energije i/ili najviše 1 086 Mtoe krajnje energije 2020. |
||||||||
3. Pri provedbi preispitivanja iz stavka 2. Komisija: |
3. Pri provedbi preispitivanja iz stavka 2. Komisija: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amandman 101
Prijedlog direktive
Članak 1. – točka 2.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 3. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Svaka država članica određuje okvirne nacionalne doprinose energetskoj učinkovitosti za ostvarivanje cilja Unije do 2030. iz članka 1. stavka 1. u skladu s člancima [4.] i [6.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. Kad određuju te doprinose, države članice uzimaju u obzir da energetska potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. Države članice obavješćuju Komisiju o tim doprinosima u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s postupkom iz članaka [3.] i od [7.] do [11.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. |
4. Svaka država članica određuje okvirne nacionalne ciljeve energetske učinkovitosti za ostvarivanje cilja Unije do 2030. iz članka 1. stavka 1. u skladu s člancima [4.] i [6.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. Kad određuju te doprinose, države članice uzimaju u obzir da energetska potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. Države članice obavješćuju Komisiju o tim doprinosima u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s postupkom iz članaka [3.] i od [7.] do [11.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. |
Amandmani 54, 105 i 107
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 3.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Članak 7. |
Članak 7. |
||||
Obveza uštede energije |
Obveza uštede energije |
||||
1. Države članice ostvaruju kumulativne uštede krajnje energije koje su jednakovrijedne barem: |
1. Države članice ostvaruju kumulativne uštede krajnje energije koje su jednakovrijedne barem: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
Države članice i dalje ostvaruju nove godišnje uštede od 1,5 % u desetogodišnjem razdoblju nakon 2030., osim ako se na temelju revizija Komisije do 2027. i svakih deset godina nakon toga zaključi da nije potrebno ostvariti dugoročne energetske i klimatske ciljeve Unije za 2050. |
Države članice i dalje ostvaruju nove godišnje uštede od 1,5 % u desetogodišnjem razdoblju nakon 2030., osim ako se na temelju revizija Komisije do 2027. i svakih deset godina nakon toga zaključi da nije potrebno ostvariti dugoročne energetske i klimatske ciljeve Unije za 2050. |
||||
|
Uštede u svakom razdoblju kumulativno se temelje na iznosu ušteda ostvarenih u prethodnom razdoblju (ili više njih). Kada se mjerama politike, programima i/ili pojedinačnim djelovanjima više ne ostvaruju uštede, gubitak tih ušteda obračunava se pri izračunu ukupnog iznosa uštede koji je potrebno ostvariti na kraju svakog razdoblja, a gubitak se zamjenjuje novim uštedama. |
||||
Za potrebe točke (b) i ne dovodeći u pitanje stavke 2. i 3. države članice mogu uračunati samo one uštede energije nastale na temelju novih mjera politike uvedenih nakon 31. prosinca 2020. ili mjera politike uvedenih tijekom razdoblja od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. ako se može dokazati da te mjere rezultiraju pojedinačnim djelovanjima koja se poduzimaju nakon 31. prosinca 2020. i kojima se ostvaruju uštede. |
Propisane uštede za razdoblja navedena u točki (b) kumulativne su i dodatne su uz uštede propisane za razdoblja navedena u točki (a). U tu svrhu i ne dovodeći u pitanje stavke 2. i 3. države članice mogu uračunati samo one uštede energije nastale na temelju novih mjera politike uvedenih nakon 31. prosinca 2020. ili ranijih mjera politike ako se može dokazati da te mjere rezultiraju novim pojedinačnim djelovanjima koja se poduzimaju nakon 31. prosinca 2020. i kojima se ostvaruju uštede. Države članice također mogu uračunati uštede iz pojedinačnih djelovanja poduzetih tijekom razdoblja od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., pod uvjetom da nastavljaju pružati provjerljive uštede energije i nakon 2020. |
||||
Iz tih se izračuna djelomično ili potpuno može isključiti količina prodane energije upotrijebljene za promet. |
Samo za potrebe razdoblja navedenih u točki (a) iz tih se izračuna djelomično ili potpuno može isključiti količina prodane energije upotrijebljene za promet. Prodana energija upotrijebljena za promet u potpunosti se uključuje u izračune za razdoblje navedeno u točki (b) i nakon toga. |
||||
Države članice odlučuju kako će se izračunana količina novih ušteda rasporediti tijekom svakog od razdoblja iz točaka (a) i (b) sve dok su postignute propisane ukupne kumulativne uštede do kraja svakog razdoblja. |
Države članice odlučuju kako će se izračunana količina novih ušteda rasporediti tijekom svakog od razdoblja iz točaka (a) i (b) sve dok su postignute propisane ukupne kumulativne uštede do kraja svakog razdoblja. |
||||
2. Podložno stavku 3. svaka država članica može: |
2. Podložno stavku 3. svaka država članica može: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Sve odabrane opcije u skladu sa stavkom 2. zajedno ne smiju iznositi više od 25 % uštede energije iz stavka 1. Države članice primjenjuju i izračunavaju učinak odabranih opcija za razdoblja iz stavka 1. točaka (a) i (b): |
3. Sve odabrane opcije u skladu sa stavkom 2. zajedno ne smiju iznositi više od 25 % uštede energije iz stavka 1. Države članice odvojeno primjenjuju i izračunavaju učinak odabranih opcija za razdoblja iz stavka 1. točaka (a) i (b): |
||||
|
|
||||
|
|
||||
4. Uštede energije koje se ostvare nakon 31. prosinca 2020. ne smiju se uračunati u kumulativne uštede propisane za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. |
4. Uštede energije koje se ostvare nakon 31. prosinca 2020. ne smiju se uračunati u kumulativne uštede propisane za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. |
||||
5. Države članice osiguravaju da se uštede ostvarene na temelju mjera politike iz članaka 7.a, 7.b i članka 20. stavka 6. izračunavaju u skladu s Prilogom V. |
5. Države članice osiguravaju da se uštede ostvarene na temelju mjera politike iz članaka 7.a, 7.b i članka 20. stavka 6. izračunavaju u skladu s Prilogom V. |
||||
6. Države članice ostvaruju propisan iznos ušteda iz stavka 1. uspostavom sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 7.a ili donošenjem alternativnih mjera iz članka 7.b. Države članice mogu kombinirati sustav obveze energetske učinkovitosti s alternativnim mjerama politike. |
6. Države članice ostvaruju propisan iznos ušteda iz stavka 1. uspostavom sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 7.a ili donošenjem alternativnih mjera iz članka 7.b. Države članice mogu kombinirati sustav obveze energetske učinkovitosti s alternativnim mjerama politike. |
||||
7. Države članice dokazuju da se u slučaju preklapanja učinka mjera politike ili pojedinačnih djelovanja uštede energije ne uračunavaju dvaput.”; |
7. Države članice dokazuju da se u slučaju preklapanja učinka mjera politike ili pojedinačnih djelovanja uštede energije ne uračunavaju dvaput.”; |
Amandman 55
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.a – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja propisanih ušteda iz članka 7. stavka 1. u okviru sustava obveze energetske učinkovitosti, one ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 2. osiguravaju da stranke obveznice iz stavka 2. koje posluju na državnom području pojedinačne države članice ispune kumulativni zahtjev uštede energije u krajnjoj potrošnji utvrđen u članku 7. stavku 1. |
1. Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja propisanih ušteda iz članka 7. stavka 1. u okviru sustava obveze energetske učinkovitosti, one ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 2. osiguravaju da stranke obveznice iz stavka 2. koje posluju na državnom području pojedinačne države članice ispune kumulativni zahtjev uštede energije u krajnjoj potrošnji utvrđen u članku 7. stavku 1. ili omogućuju strankama obveznicama da na godišnjoj osnovi doprinose nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 20. stavkom 6. |
Amandman 56
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.a – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Države članice na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenuju stranke obveznice među distributerima energije i/ili poduzećima za maloprodaju energije koji posluju na njihovu državnom području, a mogu uključiti i distributere goriva za prijevoz i poduzeća za maloprodaju goriva za prijevoz koji posluju na njihovu državnom području. Stranke obveznice ostvaruju iznos uštede energije potreban za ispunjavanje obveze među krajnjim kupcima koje određuje država članica, neovisno o izračunu provedenom u skladu s člankom 7. stavkom 1., ili, ako države članice tako odluče, putem potvrđene uštede drugih stranaka kako je opisano u stavku 5. točki (b). |
2. Države članice na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenuju stranke obveznice među distributerima energije, poduzećima za maloprodaju energije i distributerima goriva za prijevoz ili poduzećima za maloprodaju goriva za prijevoz koji posluju na njihovu državnom području. Stranke obveznice ostvaruju iznos uštede energije potreban za ispunjavanje obveze među krajnjim kupcima koje određuje država članica, neovisno o izračunu provedenom u skladu s člankom 7. stavkom 1., ili, ako države članice tako odluče, putem potvrđene uštede drugih stranaka kako je opisano u stavku 5. točki (b). |
Amandman 57
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.a – stavak - 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2a. Ako su poduzeća za maloprodaju energije imenovana strankama obveznicama u skladu sa stavkom 2., države članice jamče da poduzeća za maloprodaju energije pri ispunjavanju svojih obveza ne stvore prepreke potrošačima za zamjenu jednog dobavljača drugim. |
Amandman 59
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.a – stavak 5. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 60
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.a – stavak 5. – točka ca (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 61
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Article 7a – paragraph 5 – point c b (new)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 62
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.a – stavak 5. – točka cc (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 63
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.a – stavak 5. – točka cd (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 65
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.a – stavak 5. – točka cf (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 66
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.a – stavak 6.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
6a. Države članice u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova informiraju Komisiju o svojim planiranim mjerama politike iz članka 7. stavka 2. točke (c). Potrebno je izračunati učinak tih mjera i uključiti ih u te planove. Izračun koji države članice upotrebljavaju temelji se na objektivnim, nediskriminirajućim kriterijima koji se moraju izraditi u dogovoru s Komisijom do 1. siječnja 2019. |
Amandman 67
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.b – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja ušteda u skladu s člankom 7. stavkom 1. u okviru alternativnih mjera politike, one osiguravaju da se uštede energije propisane člankom 7. stavkom 1. ostvaruju među krajnjim kupcima. |
1. Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja ušteda u skladu s člankom 7. stavkom 1. u okviru alternativnih mjera politike, one osiguravaju da se uštede energije propisane člankom 7. stavkom 1. u potpunosti ostvaruju među krajnjim kupcima. |
Amandman 68
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.b – stavak - 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1a. Nadalje, sve mogućnosti za povećanje energetske učinkovitosti, uključujući od goriva za prijevoz visoke učinkovitosti, prihvatljive su za kumulativni zahtjev uštede energije u krajnjoj potrošnji utvrđen u članku 7. stavku 1. |
Amandman 69
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.b – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Pri oblikovanju alternativnih mjera politike radi ostvarivanja ušteda energije države članice uzimaju u obzir učinak na kućanstva koja su pogođena energetskim siromaštvom. |
2. Pri oblikovanju alternativnih mjera politike radi ostvarivanja ušteda energije države članice uzimaju u obzir učinak na kućanstva s niskim prihodima, uključujući ona zahvaćena energetskim siromaštvom , i jamče da se mjere prioritetno provedu u tim kućanstvima te u socijalnim stanovima . |
|
Države članice izračunavaju iznos ušteda ostvaren u tim kućanstvima u usporedbi s ukupnom količinom ušteda ostvarenih u svim kućanstvima u okviru ovog članka. |
|
Te se uštede objavljuju i uvrštavaju u integrirane nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. |
Amandman 70
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)
Direktiva 2012/27/EU
Članak 7.c (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 71
Prijedlog direktive
Članak 1- – stavak 1. – točka 5. – podtočka b
Direktiva 2012/27/EU
Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice osiguravaju da, onoliko koliko je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno s obzirom na potencijalne uštede energije, krajnji kupci prirodnog plina dobiju pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe.; |
Države članice osiguravaju da, onoliko koliko je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno s obzirom na potencijalne uštede energije, krajnji kupci prirodnog plina dobiju , u pogledu odabrane tehnologije i funkcionalnosti, pojedinačna brojila i uređaje za upravljanje grijanjem po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe i drugim značajkama, kako je primjenjivo u skladu s odredbama o mjerenju električne energije iz članaka od 19 . do 22. Direktive (EU) …/… [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka)]. |
Amandman 72
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka c – podtočka ii. a (nova)
Direktiva 2012/27/EU
Članak 9. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Pametnim sustavom mjerenja krajnjim se potrošačima osigurava pristup podacima o njihovoj potrošnji energije i vremenskom nizu razdoblja za obračun na tržištu. |
Amandman 73
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka d
Direktiva 2012/27/EU
Članak 9. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 74
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 6.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 9.a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Članak 9.a |
Članak 9.a |
||||
Mjerenje, zasebno mjerenje i raspodjela troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu |
Mjerenje, zasebno mjerenje i raspodjela troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu |
||||
1. Države članice osiguravaju da krajnji kupci centraliziranoga grijanja, centraliziranog hlađenja i tople vode u kućanstvima dobiju brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca. |
1. Države članice osiguravaju da krajnji kupci centralnog grijanja, centraliziranog hlađenja i tople vode u kućanstvima dobiju brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca. |
||||
Ako se zgrada opskrbljuje grijanjem i hlađenjem ili toplom vodom iz centralnog izvora koji opslužuje više zgrada ili iz mreže za centralizirano grijanje i hlađenje, brojilo toplinske energije ili tople vode postavlja se uvijek na izmjenjivaču topline ili mjestu isporuke. |
Ako se zgrada opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom iz centralnog izvora koji opslužuje više zgrada ili iz mreže za centralizirano grijanje ili hlađenje, brojilo se postavlja na izmjenjivaču topline ili mjestu isporuke. |
||||
2. U zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama koje imaju centralni izvor grijanja ili hlađenja ili se opskrbljuju iz mreže za centralizirano grijanje ili hlađenje pojedinačna brojila postavljaju se radi mjerenja potrošnje toplinske energije, energije za hlađenje ili tople vode u svakoj jedinici. |
2. U zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama koje imaju centralni izvor grijanja ili hlađenja ili se opskrbljuju iz sustavâ za centralno grijanje ili hlađenje pojedinačna brojila postavljaju se radi mjerenja potrošnje toplinske energije, energije za hlađenje ili tople vode u svakoj jedinici ako je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito u smislu razmjernosti u odnosu na potencijalne uštede energije . |
||||
Ako uporaba pojedinačnih brojila nije tehnički izvediva ili troškovno učinkovita, za mjerenje grijanja ili hlađenja u svakoj jedinici zgrade upotrebljavaju se pojedinačni razdjelnici troškova grijanja za mjerenje potrošnje topline na svakom radijatoru, osim ako predmetna država članica dokaže da bi postavljanje takvih razdjelnika troškova grijanja bilo troškovno neučinkovito. U tom se slučaju mogu razmotriti alternativne troškovno učinkovite metode mjerenja potrošnje topline. Svaka država članica jasno određuje i objavljuje uvjete tehničke neizvedivosti i troškovne neučinkovitosti. |
Ako uporaba pojedinačnih brojila nije tehnički izvediva ili troškovno učinkovita, za mjerenje grijanja ili hlađenja u svakoj jedinici zgrade upotrebljavaju se pojedinačni razdjelnici troškova grijanja za mjerenje potrošnje topline na svakom radijatoru, osim ako predmetna država članica dokaže da bi postavljanje takvih razdjelnika troškova grijanja bilo troškovno neučinkovito. U tom se slučaju mogu razmotriti alternativne troškovno učinkovite metode mjerenja potrošnje topline. Nakon savjetovanja s Komisijom, svaka država članica jasno određuje i objavljuje opće kriterije, metodologije i/ili postupke za utvrđivanje uvjeta tehničke neizvedivosti i troškovne neučinkovitosti. |
||||
U novim zgradama kao što su one iz prvog podstavka ili u slučaju velike obnove takvih zgrada, kako je utvrđeno u Direktivi 2010/31/EU, uvijek se osiguravaju pojedinačna brojila. |
U novim zgradama s više stanova i u stambenom dijelu novih višenamjenskih zgrada, ako one imaju centralni izvor grijanja za toplu vodu ili se opskrbljuju iz sustavâ centralnog grijanja, pojedinačna brojila , neovisno o prvom i drugom podstavku, postavljaju se za toplu vodu. |
||||
3. Ako se zgrade s više stanova i višenamjenske zgrade opskrbljuju iz sustava centraliziranog grijanja ili hlađenja ili ako u takvim zgradama prevladavaju vlastiti zajednički sustavi grijanja ili hlađenja, države članice uvode transparentna pravila za raspodjelu troškova potrošnje grijanja, hlađenja i tople vode u takvim zgradama kako bi osigurale transparentnost i točnost obračuna individualne potrošnje uključujući za: |
3. Ako se zgrade s više stanova i višenamjenske zgrade opskrbljuju iz sustava centraliziranog grijanja ili hlađenja ili ako u takvim zgradama prevladavaju vlastiti zajednički sustavi grijanja ili hlađenja, države članice uvode transparentna pravila za raspodjelu troškova potrošnje grijanja, hlađenja i tople vode u takvim zgradama kako bi osigurale transparentnost i točnost obračuna individualne potrošnje uključujući za: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
4. Za potrebe ovog članka od 1. siječnja 2020. brojila i razdjelnici troškova koji se postavljaju moraju se moći očitati na daljinu. |
4. Za potrebe ovog članka od 1. siječnja 2020. brojila i razdjelnici troškova grijanja koji su novo postavljeni moraju se moći očitati na daljinu. Uvjeti tehničke izvedivosti i troškovne učinkovitosti iz prvog i drugog podstavka stavka 2. i dalje se primjenjuju. |
||||
Brojila i razdjelnici troškova koji su već postavljeni, ali koji se ne mogu očitati na daljinu, mogu se naknadno opremiti tom funkcijom ili zamijeniti uređajima koji se mogu očitati na daljinu do 1. siječnja 2027., osim ako predmetna država članica dokaže da to nije troškovno učinkovito. |
Brojila i razdjelnici troškova grijanja koji su već postavljeni, ali koji se ne mogu očitati na daljinu, moraju se naknadno opremiti tom funkcijom ili zamijeniti uređajima koji se mogu očitati na daljinu do 1. siječnja 2027., osim ako predmetna država članica dokaže da to nije troškovno učinkovito. |
Amandman 75
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka b
Direktiva 2012/27/EU
Članak 10. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ako krajnji kupci nemaju pametna brojila iz Direktive 2009/73/EZ, države članice do 31. prosinca 2014. osiguravaju da su informacije o obračunu točne i temeljene na stvarnoj potrošnji plina, u skladu s Prilogom VII. točkom 1.1., ako je to tehnički izvedivo i gospodarski opravdano. |
1. Ako krajnji kupci nemaju pametna brojila iz Direktive 2009/73/EZ, države članice do 31. prosinca 2014. osiguravaju da su informacije o obračunu pouzdane, točne i temeljene na stvarnoj potrošnji plina, u skladu s Prilogom VII. točkom 1.1., ako je to tehnički izvedivo i gospodarski opravdano. |
Amandman 76
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka c
Direktiva 2012/27/EU
Članak 10. – stavak 2. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Brojilima postavljenima u skladu s Direktivom 2009/73/EZ osiguravaju se točne informacije o obračunu na temelju stvarne potrošnje. Države članice osiguravaju da krajnji kupci imaju mogućnost jednostavnog pristupa dodatnim informacijama o prethodnoj potrošnji čime im se omogućuju detaljne samoprovjere. |
Brojilima ugrađenima u skladu s Direktivom 2009/73/EZ pružaju se točne informacije o obračunu na temelju stvarne potrošnje. Države članice osiguravaju da krajnji kupci imaju mogućnost jednostavnog pristupa dodatnim informacijama o prethodnoj potrošnji čime im se omogućuju detaljne samoprovjere. |
Amandman 77
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 8.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 10.a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Članak 10.a |
Članak 10.a |
||||
Informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu |
Informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu |
||||
1. Države članice osiguravaju da su informacije o obračunu i potrošnji točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji u skladu s Prilogom VII .a točkama 1 . i 2. za sve krajnje korisnike kojima su postavljena brojila i razdjelnici troškova . |
1. Ako su brojila ili razdjelnici troškova grijanja ugrađeni, države članice osiguravaju da su informacije o obračunu i potrošnji pouzdane, točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja, u skladu s Prilogom VII .a točkama 1 . i 2. za sve krajnje korisnike , odnosno za fizičke ili pravne osobe koje kupuju energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu za vlastitu krajnju uporabu, ili fizičke ili pravne osobe koje se koriste pojedinačnom zgradom ili jedinicom u zgradi s više stanova ili višenamjenskoj zgradi koja se opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom iz centralnog izvora, bez postojanja izravnog ili pojedinačnog ugovora s dobavljačem energije . |
||||
Ta se obveza može, osim u slučaju zasebnog mjerenja potrošnje u skladu s člankom 9 .a stavkom 2., ispuniti s pomoću sustava redovitog samoočitanja prilikom kojeg krajnji kupci obavješćuju dobavljača energije o rezultatima očitanja brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje. |
Ta se obveza može, ako tako predvidi država članica i osim u slučaju zasebnog mjerenja potrošnje na temelju razdjelnika troškova u skladu s člankom 9 .a stavkom 2., ispuniti s pomoću sustava redovitog samoočitanja prilikom kojeg krajnji kupac ili krajnji korisnik dostavlja rezultate očitanja brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac ili krajnji korisnik nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje. |
||||
2. Države članice: |
2. Države članice: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
2a. Države članice odlučuju o tome tko odgovoara za pružanje informacija iz stavka 1.i 2. krajnjim korisnicima koji nemaju izravan ili pojedinačan ugovor s dobavljačem energije. |
Amandman 78
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka -a (nova)
Direktiva 2012/27/EU
Članak 15. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 79
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 11.– podtočka a – podtočka ii.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 15. – stavak 5. – podstavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Prilogu XII.; |
Operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava uzimaju u obzir potrebu za osiguravanjem kontinuiteta opskrbe toplinskom energijom pri povezivanju s mrežom, jamčenju pristupa mreži i odašiljanju iz visokoučinkovite kogeneracije te ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Prilogu XII. |
Amandman 80
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 11.a (nova)
Direktiva 2012/27/EU
Članak 19.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 82
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 12.a (nova)
Direktiva 2012/27/EU
Članak 23. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 83
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 12.b (nova)
Direktiva 2012/27/EU
Članak 24. – stavak 4.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 84
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 13.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 24. – stavak 12.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
12. Komisija procjenjuje provedbu ove Direktive najkasnije do 28. veljače 2024. i svakih pet godina nakon toga te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se izvješću prema potrebi prilažu prijedlozi za daljnje mjere. |
12. Komisija procjenjuje provedbu ove Direktive najkasnije do 28. veljače 2024. i svakih pet godina nakon toga te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću s procjenom opće učinkovitosti ove Direktive i potrebe da se politika energetske učinkovitosti Unije dodatno prilagodi u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma te s razvojima događaja povezanima s gospodarstvom i inovacijama . Tom se izvješću prema potrebi prilažu prijedlozi za daljnje mjere. |
Amandman 85
Prijedlog direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)
Direktiva 2012/27/EU
Članak 24. – stavak 12.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||||
|
|
Amandman 114
Prijedlog direktive
Prilog I. – točka 1. – podtočka a
Direktiva 2012/27/EU
Prilog IV. – bilješka 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 87
Prijedlog direktive
Prilog I. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2012/27/EU
Prilog V. – stavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 88
Prijedlog direktive
Prilog I. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2012/27/EU
Prilog V. – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 89
Prijedlog direktive
Prilog I. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2012/27/EU
Prilog V. – stavak 2. – točka h
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 90
Prijedlog direktive
Prilog I. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2012/27/EU
Prilog V. – stavak 3. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 91
Prijedlog direktive
Prilog I. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2012/27/EU
Prilog V. – stavak 3. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Kad je riječ o mjerama provedenim na temelju članka 7. stavka 2. točke (e), države članice mogu primijeniti metodologiju utvrđenu u skladu s Direktivom 2010/31/EU u mjeri u kojoj je to dosljedno zahtjevima iz članka 7. ove Direktive i ovog Priloga. |
Briše se. |
Amandman 92
Prijedlog direktive
Prilog I. – točka 2. – podtočka b
Direktiva 2012/27/EU
Prilog VII.a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
||||
Kako bi se krajnjim korisnicima omogućilo reguliranje vlastite potrošnje energije, obračun se najmanje jednom godišnje mora provesti na temelju stvarne potrošnje. |
Kako bi se krajnjim korisnicima omogućilo reguliranje vlastite potrošnje energije, obračun se najmanje jednom godišnje provodi na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja . |
||||
|
|
||||
Od [Ovdje unijeti …. stupanje na snagu] , ako su ugrađena brojila za daljinsko očitavanje ili razdjelnici troškova, informacije o obračunu ili potrošnji stavljaju se na raspolaganje najmanje jednom tromjesečno na zahtjev ili ako su se krajnji kupci opredijelili za primanje elektroničkog obračuna, a u ostalim se slučajevima to provodi dvaput godišnje. |
Od [Ovdje unijeti …. datum prenošenja] , ako su ugrađena brojila ili razdjelnici troškova grijanja koji se mogu očitati na daljinu , informacije o obračunu ili potrošnji na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima najmanje jednom tromjesečno na zahtjev ili ako su se krajnji kupci opredijelili za primanje elektroničkog obračuna, a u ostalim se slučajevima to provodi dvaput godišnje. |
||||
Od 1. siječnja 2022., ako su ugrađena brojila za daljinsko očitavanje ili razdjelnici troškova, informacije o obračunu ili potrošnji stavljaju se na raspolaganje najmanje jednom mjesečno. Grijanje i hlađenje mogu se izuzeti od te odredbe izvan sezone grijanja/hlađenja. |
Od 1. siječnja 2022., ako su ugrađena brojila za daljinsko očitavanje ili razdjelnici troškova grijanja , informacije o obračunu ili potrošnji na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima najmanje jednom mjesečno. Te informacije također moraju biti stalno dostupne putem interneta i moraju se ažurirati onoliko često koliko to omogućuju korišteni uređaji i sustavi za mjerenje. Grijanje i hlađenje mogu se izuzeti od te odredbe izvan sezone grijanja/hlađenja. |
||||
|
|
||||
Države članice osiguravaju da se krajnjim korisnicima na računima ili zajedno s računima u jasnom i razumljivom obliku na raspolaganje stave sljedeće informacije: |
Države članice osiguravaju da se krajnjim korisnicima na računima ili zajedno s računima u jasnom i razumljivom obliku na raspolaganje stave sljedeće informacije ako su temeljene na stvarnoj potrošnji ili na rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja : |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Osim toga, države članice osiguravaju da se krajnjim kupcima na računima ili zajedno s računima u jasnom i razumljivom obliku na raspolaganje stave usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim korisnikom iz iste kategorije korisnika ili da se krajnje kupce uputi na navedene informacije.”. |
|
||||
|
Računi koji se ne temelje na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja sadrže jasno i razumljivo objašnjenje toga kako je izračunat iznos naveden na računu i barem informacije navedene u točkama (d) i (da). |
Amandman 93
Prijedlog direktive
Prilog I. – točka 2.a (nova)
Direktiva 2012/27/EU
Prilog IX. – dio 1. stavak 4. – točka g
Tekst na snazi |
Izmjena |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
U gospodarskoj se analizi uzimaju u obzir i svi relevantni gospodarski učinci. |
U gospodarskoj se analizi uzimaju u obzir i svi relevantni gospodarski učinci. |
||||||||
Države članice pri donošenju odluka mogu procijeniti i uzeti u obzir troškove i uštede energije u analiziranim scenarijima proizišle iz povećanja fleksibilnosti u opskrbi energijom te iz optimalnijeg rada elektroenergetskih mreža, uključujući izbjegnute troškove i uštede proizišle iz smanjenja ulaganja u infrastrukturu. |
Države članice pri donošenju odluka procjenjuju i uzimaju u obzir troškove i uštede energije u analiziranim scenarijima proizišle iz povećanja fleksibilnosti u opskrbi energijom te iz optimalnijeg rada elektroenergetskih mreža, uključujući izbjegnute troškove i uštede proizišle iz smanjenja ulaganja u infrastrukturu. |
||||||||
Troškovi i koristi koji se uzimaju u obzir uključuju najmanje sljedeće: |
Troškovi i koristi koji se uzimaju u obzir uključuju najmanje sljedeće: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amandman 94
Prijedlog direktive
Prilog – točka 2.b (nova)
Direktiva 2012/27/EU
Prilog XII. – stavak 1. – točka a
Tekst na snazi |
Izmjena |
||||
|
|
||||
|
|
(1) Predmet je vraćen nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore, u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0391/2017).
(9) Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).
(9) Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).
(10) Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).
(10) Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).
(1a) Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.)
(1a) Svjetska energetska prognoza iz 2016., Međunarodna agencija za energiju, 2016.
(1b) Svjetska energetska prognoza iz 2016., Međunarodna agencija za energiju, 2016.
(1a) Tekst izvješća Europskog parlamenta od 2. lipnja 2016. o provedbi Direktive o energetskoj učinkovitosti (2012/27/EU)–(2015/2232(INI)).
(1a) Radni dokument službi Komisije, Poljoprivreda i održivo upravljanje vodom u EU-u, 28. travnja 2017.
(1a.) Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/391 |
P8_TA(2018)0011
Upravljanje energetskom unijom ***I
Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom, izmjeni Direktive 94/22/EZ, Direktive 98/70/EZ, Direktive 2009/31/EZ, Uredbe (EZ) br. 663/2009, Uredbe (EZ) br. 715/2009, Direktive 2009/73/EZ, Direktive Vijeća 2009/119/EZ, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU i Direktive Vijeća (EU) 2015/652 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2018/C 458/17)
Amandman 1
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 3
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 4
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 3.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 5
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 6
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 7
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 5.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 8
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 9
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 10
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 11
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 12
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.e (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 13
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 14
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 10.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 15
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 12.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 16
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 17
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 13.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 18
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 19
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 20
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 17.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 21
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 17.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 22
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 17.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 23
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 24
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 18.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 25
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 18.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 26
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 19.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 27
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 20.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 28
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 21.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 30
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 22.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 31
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 23.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 32
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 23.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 33
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 23.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 34
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 23.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 35
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 24.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 36
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 25.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 37
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 28.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 38
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 30.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 39
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 31.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 40
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 32.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 41
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 33.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 42
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 23.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 43
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 34.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 44
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 35.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 45
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 38.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 46
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 41.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 47
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 43.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 48
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 44.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 49
Prijedlog uredbe
Članak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Članak 1. |
Članak 1. |
||||
Područje primjene i opseg |
Područje primjene i opseg |
||||
1. Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam upravljanja za: |
1. Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam upravljanja za: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Mehanizam upravljanja temeljit će se na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima kojima je obuhvaćeno desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030. koje odgovara integriranim nacionalnim izvješćima država članica o napretku u području energetske i klimatske politike i integriranim mehanizmima praćenja Europske komisije. U njemu će se definirati strukturirani, iterativni postupak između Komisije i država članica u pogledu izrade nacionalnih planova i njihove provedbe, uključujući u pogledu regionalne suradnje i odgovarajućih djelovanja Komisije. |
Mehanizam upravljanja temeljit će se na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima kojima je obuhvaćeno desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030. koje odgovara integriranim nacionalnim izvješćima država članica o napretku u području energetske i klimatske politike i integriranim mehanizmima praćenja Europske komisije. U njemu će se definirati strukturirani, transparentni, iterativni postupak između Komisije i država članica kojim se jamči puno sudjelovanje opće javnosti i lokalnih vlasti u pogledu izrade nacionalnih planova i njihove provedbe, uključujući u pogledu makroregionalne i regionalne suradnje i odgovarajućih djelovanja Komisije. |
||||
2. Ova Uredba primjenjuje se na sljedećih pet dimenzija energetske unije: |
2. Ova Uredba primjenjuje se na sljedećih pet dimenzija energetske unije: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Amandman 50
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz [preinake Direktive 2009/28/EZ predložene u COM(2016)0767], Direktive 2010/31/EU i Direktive 2012/27/EU. |
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz [preinake Direktive 2009/28/EZ predložene u COM(2016)0767], [preinake Direktive 2009/72/EZ predložene u COM(2016)XXXX], Direktive 2010/31/EU i Direktive 2012/27/EU. |
Amandman 51
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 2. – točka 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 52
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 2. – točka 9.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 53
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 2. – točka 11.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 54
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 2. – točka 17.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 59
Prijedlog uredbe
Članak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Članak 3. |
Članak 3. |
||||
Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi |
Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi |
||||
1. Do 1. siječnja 2019. i svakih deset godina nakon toga, svaka država članica dostavlja Komisiji integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. Planovi sadržavaju elemente utvrđene u stavku 2. i Prilogu I. Prvim planom obuhvaćeno je razdoblje od 2021. do 2030. Sljedeći planovi obuhvaćat će desetogodišnja razdoblja neposredno nakon kraja razdoblja obuhvaćenog prethodnim planom. |
1. Do 1. siječnja 2019. i svakih deset godina nakon toga, svaka država članica dostavlja Komisiji integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. Planovi sadržavaju elemente utvrđene u stavku 2. i Prilogu I. Prvim planom obuhvaćeno je razdoblje od 2021. do 2030. Sljedeći planovi obuhvaćat će desetogodišnja razdoblja neposredno nakon kraja razdoblja obuhvaćenog prethodnim planom. |
||||
2. Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi sastoje se od sljedećih glavnih odjeljaka: |
2. Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi sastoje se od sljedećih glavnih odjeljaka: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Pri izradi nacionalnih planova iz stavka 1. države članice uzimaju u obzir međusobnu povezanost pet dimenzija energetske unije i, prema potrebi, upotrebljavaju dosljedne podatke i pretpostavke u svih pet dimenzija. |
3. Pri izradi nacionalnih planova iz stavka 1. države članice: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
3.a Država članica osigurava da nakon prvog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana u svim svojim naknadnim planovima, o kojima se Komisija obavještava u skladu sa stavkom 1., prilagođava svoje nacionalne opće i specifične ciljeve, kako je navedeno u članku 4., kako bi se odražavalo povećanje ambicija u odnosu na ciljeve iz njezina prethodnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. |
||||
|
3.b Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti izvješća dostavljena Komisiji u skladu s ovim člankom. |
||||
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 36. za izmjenu Priloga I. kako bi ga prilagodila izmjenama Okvira za klimatsku i energetsku politiku, promjenama na energetskom tržištu i novim zahtjevima iz UNFCCC-a i Pariškog sporazuma. |
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 36. za izmjenu Priloga I. kako bi ga prilagodila izmjenama Okvira za klimatsku i energetsku politiku, promjenama na energetskom tržištu i novim zahtjevima iz UNFCCC-a i Pariškog sporazuma. |
Amandman 60
Prijedlog uredbe
Članak 4. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Nacionalni ciljevi i doprinosi za svaku od pet dimenzija energetske unije |
Opći i specifični ciljevi za svaku od pet dimenzija energetske unije |
Amandman 61
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Države članice utvrđuju u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima sljedeće glavne ciljeve i doprinose koji su navedeni u odjeljku A.2. Priloga I:: |
Države članice utvrđuju u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima sljedeće glavne opće i specifične ciljeve koji su navedeni u odjeljku A.2. Priloga I:: |
Amandman 62
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 1. – podtočka ii.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 63
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 1. – podtočka iii.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 64
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 291
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 292
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 67
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 68
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandmani 69 i 287
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka ii.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 70
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka iii.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 71
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka iii.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 73
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(1) okvirni nacionalni doprinos povećanju energetske učinkovitosti radi ostvarivanja obvezujućeg Unijina cilja povećanja energetske učinkovitosti od 30 % do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1. i članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761], na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije , uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta; |
(1) obvezni specifični nacionalni cilj povećanja energetske učinkovitosti radi ostvarivanja obvezujućeg specifičnog Unijina cilja povećanja energetske učinkovitosti od 40 % do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1. i članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761], na temelju potrošnje primarne ili konačne energije, uštede primarne ili konačne energije ili energetskog intenziteta , s linearnom putanjom za taj specifični cilj od 2021. na dalje ; |
Države članice iskazuju svoj doprinos kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i krajnja potrošnja energije u 2020. i 2030. uz linearnu putanju za taj doprinos od 2021. nadalje. One objašnjavaju metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore; |
države članice iskazuju svoje specifične ciljeve energetske učinkovitosti kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i potrošnje konačne energije u 2020. i 2030. one objašnjavaju metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore u skladu s Prilozima IV. i V. … [inačice kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] ; |
|
putanja iz prvog podstavka sastoji se od dvogodišnjih privremenih specifičnih ciljeva koji se prvi put primjenjuju 2022. te svake dvije godine nakon toga; |
Amandman 74
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(2) kumulativni iznos uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030. u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761], |
(2) kumulativni iznos dodatne uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030. i nakon toga u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761]; |
Amandman 75
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(3) ciljeve za dugoročnu obnovu nacionalnog fonda stambenih i poslovnih zgrada (javnih i privatnih); |
(3) na temelju analize postojećeg fonda zgrada, ključne etape za 2030. i 2040. za dugoročnu strategiju obnove nacionalnog fonda stambenih i poslovnih zgrada , i javnih i privatnih , uz mjerenje napretka prema cilju za 2050. godinu u skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016 ) 0765] ; |
Amandman 76
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 3.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
(3.a) planirane politike i mjere, kao i napredak prema pretvorbi nacionalnog fonda zgrada u dekarbonizirani fond zgrada s visokom energetskom učinkovitošću, uključujući procjenu očekivanih energetskih ušteda i širih koristi temeljenu na dokazima, koje treba ostvariti između 2020. i 2030. godine; |
Amandman 77
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(4) ukupnu tlocrtnu površinu koja će se renovirati ili ekvivalent godišnje uštede energije koja će se ostvariti od 2020. do 2030. na temelju članka 5 . Direktive 2012/27/EU o zgradama javnih tijela kao uzoru ; |
(4) ukupnu tlocrtnu površinu koja će se renovirati i povezanu uštedu energije postignutu obnovom ili ekvivalent godišnje uštede energije koja proizlazi iz alternativnog pristupa i koja će se ostvariti od 2020. do 2030. na temelju članka 5 . Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761] ; |
Amandman 78
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 4.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
(4.a) identificirani potencijal za uštede energije u grijanju i hlađenju, uključujući ishod sveobuhvatne procjene potencijala za primjenu visokoučinkovite kogeneracije te učinkovitog i inovativnog centraliziranog grijanja i hlađenja; |
Amandman 79
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(5) ostale nacionalne ciljeve energetske učinkovitosti, među ostalim dugoročne ciljeve ili strategije i sektorske ciljeve u područjima poput prometa, grijanja i hlađenja ; |
(5) ostale nacionalne opće ciljeve energetske učinkovitosti, među ostalim dugoročne specifične ciljeve ili strategije i sektorske specifične ciljeve u područjima poput prometa, proizvodnog sektora, voda i otpadnih voda ili iz politika povezivanja sektora, kao i učinkovitost u drugim sektorima s visokim potencijalom energetske učinkovitosti duž cijelog lanca od primarne energije do krajnjih korisnika ili poput podatkovnih centara ; |
Amandman 80
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(1) nacionalne ciljeve za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja; |
(1) nacionalne opće ciljeve za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja , u svrhu povećanja otpornosti makroregionalnih, regionalnih i nacionalnih energetskih sustava ; |
Amandman 81
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(2) nacionalne ciljeve u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja; |
(2) nacionalne opće ciljeve u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja , u svrhu povećanja otpornosti makroregionalnih, nacionalnih i regionalnih energetskih sustava ; |
Amandman 82
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(4) nacionalne ciljeve u pogledu uporabe domaćih izvora energije (osobito energije iz obnovljivih izvora) ; |
(4) nacionalne opće ciljeve u pogledu povećanja fleksibilnosti nacionalnog energetskog sustava, osobito primjenom mjera energetske učinkovitosti, domaćih i regionalnih izvora obnovljive energije , upravljanja potrošnjom i skladištenja ; |
Amandman 83
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(1) razina elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na cilj elektroenergetske međusobne povezanosti za 2030. od najmanje 15 % ; Države članice objašnjavaju korištenu metodologiju; |
(1) razinu elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na specifični cilj elektroenergetske međusobne povezanosti za 2030. od najmanje 15 %, uzimajući u obzir specifični cilj međusobne povezanosti za 2020. od najmanje 10 %,nacionalne i regionalne tržišne uvjete i potencijal, sve aspekte analize troškova i koristi, stvarnu razinu provedbe projekata od zajedničkog interesa, kao i mjere povećanja kapaciteta trgovanja u postojećim međusobno povezanim elektroenergetskim sustavima ; države članice objašnjavaju korištenu metodologiju , uzimajući u obzir metodologiju koju je predložila Komisija ; |
Amandman 84
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(2) ključne nacionalne ciljeve za infrastrukturu za prijenos električne energije i plina, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru bilo koje od pet dimenzija Strategije energetske unije; |
(2) ključne nacionalne opće ciljeve za infrastrukturu za prijenos i distribuciju električne energije i plina i za njezinu modernizaciju , koji su potrebni za ostvarivanje općih i specifičnih ciljeva u okviru bilo koje od pet dimenzija Strategije energetske unije; za svaki veći planirani projekt u području infrastrukture preliminarnu procjenu njegove kompatibilnosti i doprinosa pet dimenzija energetske unije, osobito u pogledu sigurnosti opskrbe i tržišnog natjecanja; |
Amandman 85
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(3) nacionalne ciljeve povezane s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput integracije tržišta i uparivanja, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni; |
(3) nacionalne opće ciljeve povezane s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput povećanja fleksibilnosti sustava, osobito pomoću uklanjanja prepreka slobodnom formiranju cijena, integracije tržišta i uparivanja, pametnih mreža, agregacije, upravljanja potrošnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge, cjenovnih signala u stvarnom vremenu, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg opći ciljevi trebaju biti ostvareni; |
Amandman 86
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka d – podtočka 3.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
(3a) nacionalne opće ciljeve povezane s nediskriminatornim sudjelovanjem obnovljivih izvora energije, upravljanjem potrošnjom i skladištenjem, među ostalim putem agregacije, u svim energetskim tržištima, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg opći ciljevi trebaju biti ostvareni; |
Amandman 87
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 3.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
(3b) nacionalne opće ciljeve u pogledu osiguranja da potrošači sudjeluju u energetskom sustavu te da imaju koristi od vlastite proizvodnje i novih tehnologija, uključujući pametna brojila; |
Amandman 88
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(4) nacionalne ciljeve u pogledu osiguranja adekvatnosti elektroenergetskog sustava, ako je primjenjivo , kao i u pogledu fleksibilnosti elektroenergetskog sustava s obzirom na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi ciljevi trebali biti ostvareni; |
(4) nacionalne opće ciljeve u pogledu osiguravanja adekvatnosti elektroenergetskog sustava i osiguravanja da mehanizmi za razvoj kapaciteta nisu provedeni ili da su , u slučaju da su provedeni u svrhu sigurnosti opskrbe , ograničeni u mjeri u kojoj je to moguće, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi opći ciljevi trebali biti ostvareni; |
Amandman 89
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(1) nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja javnog i privatnog istraživanja i inovacija povezanih s energetskom unijom ; prema potrebi, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi ciljevi trebali biti ostvareni; Takvi ciljevi trebali bi biti u skladu s ciljevima iz Strategije energetske unije i plana SET; |
(1) opće nacionalne ciljeve i specifične ciljeve financiranja javne potpore za istraživanje i inovacije u pogledu energetske unije te njihov očekivani učinak poluge na inicijative za privatna istraživanja; prema potrebi, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi opći ciljevi trebali biti ostvareni; takvi specifični i opći ciljevi trebali bi biti u skladu s ciljevima iz Strategije energetske unije i plana SET; |
Amandman 90
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(2) nacionalne ciljeve za uvođenje tehnologija s niskim emisijama ugljika do 2050.; |
(2) nacionalne opće ciljeve za 2050. povezane s promicanjem održivih tehnologija ; |
Amandman 91
Prijedlog uredbe
Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
(3) nacionalne ciljeve u pogledu konkurentnosti . |
Briše se . |
Amandman 92
Prijedlog uredbe
Članak 5. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Postupak država članica za utvrđivanje doprinosa u području obnovljivih izvora energije |
Postupak država članica za utvrđivanje specifičnih ciljeva u području obnovljivih izvora energije |
Amandman 93
Prijedlog uredbe
Članak 5. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Kada utvrđuju svoj doprinos za svoj udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije 2030. i tijekom posljednje godine razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima, u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. podtočkom i., države članice uzimaju u obzir sljedeće: |
1. Kada utvrđuju svoj specifični cilj za svoj udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije 2030. i tijekom posljednje godine razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima, u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. podtočkom i., države članice uzimaju u obzir sljedeće: |
Amandman 94
Prijedlog uredbe
Članak 5. – stavak 1. – točka d – podtočka i.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 95
Prijedlog uredbe
Članak 5. – stavak 1. – točka da (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 96
Prijedlog uredbe
Članak 5. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Države članice zajedno osiguravaju da zbroj njihovih doprinosa čini najmanje 27 % energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije na razini Unije do 2030. |
2. Države članice zajedno osiguravaju da zbroj njihovih specifičnih ciljeva čini linearnu putanju od najmanje 35 % energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije na razini Unije do 2030. |
Amandman 97
Prijedlog uredbe
Članak 6. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Postupak država članica za utvrđivanje doprinosa u području energetske učinkovitosti |
Postupak država članica za utvrđivanje obvezujućih specifičnih ciljeva u području energetske učinkovitosti |
Amandman 98
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Kada utvrđuju svoj okvirni nacionalni doprinos cilju energetske učinkovitosti za 2030. i posljednju godinu razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima u skladu s člankom 4. stavkom (b) točkom 1., države članice osiguravaju sljedeće: |
1. Kada utvrđuju svoj obvezujući specifični nacionalni cilj energetske učinkovitosti za 2030. i posljednju godinu razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima u skladu s člankom 4. stavkom (b) točkom 1., države članice osiguravaju sljedeće: |
Amandman 99
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 100
Prijedlog uredbe
Članak 6. – stavak 2. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Kada utvrđuju svoj doprinos iz stavka 1., države članice mogu uzeti u obzir okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije i konačnu potrošnju energije , na primjer: |
2. Kada utvrđuju svoj specifični cilj iz stavka 1., države članice mogu uzeti u obzir okolnosti koje utječu na potrošnju primarne i konačne energije, na primjer: |
Amandman 101
Prijedlog uredbe
Članak 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Članak 7. |
Članak 7. |
Nacionalne politike i mjere za svaku od pet dimenzija energetske unije |
Nacionalne politike , mjere i strategije ulaganja za svaku od pet dimenzija energetske unije |
Države članice opisuju, u skladu s Prilogom I., u svojem integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, glavne postojeće (provedene i donesene) i planirane politike i mjere posebno za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u nacionalnom planu, uključujući mjere za osiguravanje regionalne suradnje i odgovarajućeg financiranja na nacionalnoj i regionalnoj razini. |
Države članice opisuju, u skladu s Prilogom I., u svojem integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, glavne postojeće (provedene i donesene) i planirane politike i mjere posebno za ostvarivanje općih ciljeva utvrđenih u nacionalnom planu, uključujući mjere za osiguravanje regionalne suradnje i odgovarajućeg financiranja na nacionalnoj , regionalnoj i lokalnoj razini , uključujući mobilizaciju programa i instrumenata Unije . |
|
Opis glavnih postojećih i planiranih politika i mjera za postizanje općih ciljeva utvrđenih u nacionalnim planovima popraćen je općim pregledom ulaganja potrebnih za postizanje tih općih ciljeva. |
|
Države članice energetsku učinkovitost smatraju prioritetom u pogledu infrastrukture. U svoje planiranje infrastrukture uključuju programe energetske učinkovitosti te prednost daju ulaganjima u obnovu zgrada. |
Amandman 102
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice opisuju, u skladu sa strukturom i formatom iz Priloga I., trenutačno stanje u pogledu svake od pet dimenzija energetske unije, uključujući energetski sustav i emisije i uklanjanja stakleničkih plinova u trenutku podnošenja nacionalnog plana ili na osnovu posljednjih dostupnih informacija. Države članice uspostavljaju i opisuju projekcije za svaku od pet dimenzija energetske unije za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2040 . (uključujući za 2030.) za koje se očekuje da će nastati kao posljedica postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera. |
1. Države članice opisuju, u skladu sa strukturom i formatom iz Priloga I., trenutačno stanje u pogledu svake od pet dimenzija energetske unije, uključujući energetski sustav te emisije i uklanjanja stakleničkih plinova u trenutku podnošenja nacionalnog plana ili na osnovu posljednjih dostupnih informacija. Države članice uspostavljaju i opisuju projekcije za svaku od pet dimenzija energetske unije za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2030 . (uključujući za 2030.) za koje se očekuje da će nastati kao posljedica postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera. Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti pretpostavke, parametre i metodologije korištene za projekcije i scenarije. |
Amandman 103
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 104
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 105
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 2. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 106
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 2. – točka ca (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 107
Prijedlog uredbe
Članak 9.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Članak 9. |
Članak 9. |
||||
Nacrt integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova |
Nacrt integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova |
||||
1. Do 1 . siječnja 2018. i svakih deset godina nakon toga države članice izrađuju i dostavljaju Komisiji nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz članka 3. stavka 1. |
1. Do 1. lipnja 2018 . svaka država članica izrađuje i dostavlja Komisiji nacrt svojeg prvog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz članka 3. stavka 1. Do 1. siječnja 2023. svaka država članica izrađuje i dostavlja Komisiji nacrt svojeg drugog plana i nacrte svih sljedećih planova svakih pet godina nakon toga. |
||||
2. Komisija može državama članicama dati preporuke o nacrtima planova u skladu s člankom 28. U tim preporukama posebno je navedeno sljedeće : |
2. Komisija procjenjuje nacrt planova i izdaje preporuke po državama članicama u skladu s člankom 28. najkasnije tri mjeseca prije roka za podnošenje plana navedenog u članku 3. stavku 1. kako bi se : |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Dok dovršavaju svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan države članice u najvećoj mogućoj mjeri vode računa o preporukama Komisije. |
3. Dok dovršavaju svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan države članice u najvećoj mogućoj mjeri vode računa o preporukama Komisije. Ako se stajalište dotične države članice razlikuje od preporuke Komisije ta država članica dostavlja i objavljuje obrazloženje na kojem se temelji njezino stajalište. |
||||
|
3a. Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti nacrte planova iz stavka 1. |
Amandman 108
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ne dovodeći u pitanje druge zahtjeve iz zakonodavstva Unije, države članice osiguravaju da javnost pravodobno dobije priliku za učinkovito sudjelovanje izradi nacrta planova iz članka 9. i sažetak stajališta javnosti prilažu svom nacrtu integriranog energetskog i klimatskog plana koji podnose Komisiji. U mjeri u kojoj se primjenjuju odredbe Direktive 2001/42/EZ, smatra se da se savjetovanjima poduzetima u skladu s tom Direktivom zadovoljavaju i obveze savjetovanja javnosti iz ove Uredbe. |
Ne dovodeći u pitanje druge zahtjeve iz zakonodavstva Unije, države članice osiguravaju da javnost pravodobno dobije priliku za efektivno sudjelovanje u izradi nacrta planova iz članka 9. , dugoročnih strategija iz članka 14., kada su sve mogućnosti otvorene i može se ostvariti efektivno sudjelovanje javnosti. |
Amandman 109
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1a. Države članice postavljaju razumne vremenske okvire koji ostavljaju dovoljno vremena za informiranje, pripremu i učinkovito sudjelovanje javnosti u različitim fazama planiranja. Države članice moraju voditi računa o ravnopravnom sudjelovanju i osigurati da javnost bude informirana, bilo putem javnih priopćenja ili drugim odgovarajućim sredstvima, npr. elektroničkim medijima ako su raspoloživi, o svim praktičnim aranžmanima povezanima s njezinim sudjelovanjem i da može pristupiti svim relevantnim dokumentima. |
Amandman 110
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 1.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1b. Kada Komisiji podnose svoj nacrt i završnu verziju integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana te svoje dugoročne strategije, države članice prilažu i sažetak stajališta javnosti i načina na koji su ona uzeta o obzir. |
Amandman 111
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 1.c (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1c. U mjeri u kojoj su odredbe Direktive 2001/42/EZ primjenjive, smatra se da se savjetovanjima poduzetima u skladu s tom Direktivom zadovoljavaju i obveze savjetovanja javnosti iz ove Uredbe. |
Amandman 112
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 1.d (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1d. Države članice ograničavaju administrativnu složenost prilikom provedbe ovog članka. |
Amandman 113
Prijedlog uredbe
Članak 10.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 10.a |
|
Višerazinska platforma za dijalog o klimi i energiji |
|
1. U duhu partnerstva države članice uspostavljaju stalnu višerazinsku platformu za dijalog o klimi i energiji radi podupiranja aktivnog angažmana lokalnih vlasti, organizacija civilnog društva, poslovne zajednice, ulagača, drugih relevantnih dionika i opće javnosti u upravljanju energetskom tranzicijom. |
|
2. Države članice u okviru svojih nacionalnih platformi za dijalog o klimi i energiji iznose različita moguća rješenja i scenarije predviđene za svoje kratkoročne, srednjoročne i dugoročne energetske i klimatske politike, zajedno s analizom troškova i koristi za svako moguće rješenje. Platforme za dijalog o klimi i energiji trebaju biti forumi za raspravu o planovima, strategijama i izvješćima i njihovo sastavljanje, u skladu s člankom 10. |
|
3. Države članice jamče da platforme za dijalog o klimi i energiji raspolažu odgovarajućim ljudskim i financijskim resursima i da one funkcioniraju na transparentan način. |
Amandman 114
Prijedlog uredbe
Članak 11.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Članak 11. |
Članak 11. |
Regionalna suradnja |
Makroregionalna i regionalna suradnja |
1. Države članice uzajamno surađuju na regionalnoj razini kako bi mogle učinkovito ostvariti ciljeve i doprinose utvrđene u njihovom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu. |
1. Države članice uzajamno surađuju na makroregionalnoj i regionalnoj razini uzimajući u najvećoj mogućoj mjeri u obzir sve postojeće i potencijalne oblike suradnje kako bi mogle učinkovito ostvariti specifične i opće ciljeve utvrđene u njihovom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu. |
2. Države članice, prije podnošenja svog nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Komisiji u skladu s člankom 9. stavkom 1., utvrđuju prilike za regionalnu suradnju i savjetuju se sa susjednim državama članicama i ostalim državama članicama koje su izrazile interes. Države članice navode u svojim nacrtima integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova rezultate takvih regionalnih savjetovanja, uključujući, prema potrebi, kako su se uzele u obzir primjedbe. |
2. Države članice, znatno prije podnošenja svog nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Komisiji u skladu s člankom 9. stavkom 1., utvrđuju prilike za makroregionalnu i regionalnu suradnju , uzimajući u obzir postojeće makroregionalne suradnje, osobito Plan o međusobnom povezivanju na baltičkom energetskom tržištu (BEMIP), Plinsku povezivost središnje i jugoistočne Europe (CESEC), Srednjozapadno regionalno energetsko tržište (CWREM), Inicijativu mreže na moru zemalja Sjevernog mora (NSCOGI), Euromediteransko partnerstvo (Euromed) i savjetuju se sa susjednim državama članicama i ostalim državama članicama koje su izrazile interes , u skladu s Direktivom 2011/92/EU i Konvencijom iz Espooa . Države članice navode u svojim nacrtima integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova rezultate takvih regionalnih savjetovanja, uključujući, prema potrebi, kako su se uzele u obzir primjedbe. Prilikom angažiranja u makroregionalnoj suradnji, države članice se dogovaraju o upravljačkoj strukturi koja će omogućiti sastanke na ministarskoj razini barem jednom godišnje. |
|
2a. Komisija, na zahtjev dviju ili više država članica, olakšava zajedničko sastavljanje dijelova njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, među ostalim uspostavljanjem poticajnog okvira. Kada države članice provode makroregionalnu ili regionalnu suradnju, one u svojim nacrtima integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova navode rezultate i podnose ih Komisiji. Rezultat takvih makroregionalnih ili regionalnih suradnji može biti zamjena za jednakovrijedne dijelove relevantnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. |
|
2b . Komisija, u cilju promicanja integracije tržišta i troškovno učinkovitih politika, utvrđuje prilike za makroregionalne ili regionalne suradnje koje obuhvaćaju jednu ili više od pet dimenzija energetske unije te u skladu s ovim člankom, uz dugoročnu viziju temeljenu na postojećim tržišnim uvjetima. Na temelju tih prilika Komisija može izdati preporuke državama članicama u skladu s člankom 28. kako bi olakšala efektivnu suradnju, partnerstva i savjetovanja. |
3. Komisija olakšava suradnju i savjetovanje među državama članicama o nacrtima planova koji su joj dostavljeni u skladu s člankom 9. radi njihova dovršetka. |
3. Komisija olakšava suradnju i savjetovanje među državama članicama o nacrtima planova koji su joj dostavljeni u skladu s člankom 9. radi njihova dovršetka. |
4. Države članice u svom konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu uzimaju u obzir primjedbe zaprimljene od ostalih država članica u skladu sa stavcima 2. i 3. i objašnjavaju kako su uzele u obzir te primjedbe. |
4. Države članice u svom konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu uzimaju u obzir primjedbe zaprimljene od ostalih država članica u skladu sa stavcima 2. i 3. i objašnjavaju kako su uzele u obzir te primjedbe. |
5. Za potrebe iz stavka 1., države članice nastavljaju surađivati na regionalnoj razini kada provode politike i mjere iz svojih planova. |
5. Za potrebe iz stavka 1., države članice nastavljaju surađivati na makroregionalnoj razini kada provode politike i mjere iz svojih planova. |
|
5a. Države članice također predviđaju suradnju s potpisnicima energetske zajednice i trećim zemljama koje su članice Europskog gospodarskog prostora. |
Amandman 116
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Komisija ocjenjuje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i njihova ažuriranja kako su prijavljeni skladu s člancima 3 . i 13. Ona posebno ocjenjuje je li njima ostvareno sljedeće: |
Komisija ocjenjuje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove kako su prijavljeni skladu s člankom 3 . Ona posebno ocjenjuje je li njima ostvareno sljedeće: |
Amandman 117
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 118
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 1. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 120
Prijedlog uredbe
Članak 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Članak 13 . |
Briše se . |
Ažuriranje integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana |
|
1. Do 1. siječnja 2023. i svakih 10 godina nakon toga države članice dostavljaju Komisiji nacrt ažurirane verzije posljednjeg prijavljenog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz članka 3. ili potvrđuju Komisiji da je plan važeći. |
|
2. Do 1. siječnja 2024. i svakih 10 godina nakon toga države članice prijavljuju Komisiji ažuriranje posljednjeg prijavljenog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz članka 3., osim ako su potvrdile da je plan i dalje važeći u skladu sa stavkom 1. ovog članka. |
|
3. Države članice izmjenjuju samo ciljeve i doprinose iz ažuriranja iz stavka 2. u slučaju većih ambicija nego u posljednjem prijavljenom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu. |
|
4. Države članice ulažu napore u ublažavanje negativnih učinaka na okoliš ažuriranog plana koji su izašli na vidjelo tijekom integriranog izvješćivanja u skladu s člancima 15. do 22. |
|
5. U postupku ažuriranja iz stavka 2. države članice uzimaju u obzir posljednje posebne preporuke po državama članicama donesene u kontekstu Europskog semestra. |
|
6. Postupci propisani u članku 9. stavku 2. i članku 11. primjenjuju se na izradu i ocjenjivanje ažuriranih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. |
|
Amandman 121
Prijedlog uredbe
Poglavlje 3. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Amandman 122
Prijedlog uredbe
Članak 13.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 13.a Usklađenost s općim klimatskim ciljem Komisija najkasnije do 1. srpnja 2018. izvješćuje o preostalom globalnom proračunu ugljika koji je dosljedan s nastojanjima da se porast temperature ograniči na razine znatno ispod 2 oC, preciznije na 1,5 oC, u odnosu na predindustrijske razine te objavljuje analizu pravednog udjela Unije za 2050. i 2100. godinu. |
Amandman 123
Prijedlog uredbe
Članak 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Članak 14. |
Članak 14. |
||||
Strategije za dugoročno postizanje niskih emisija |
Dugoročne klimatske i energetske strategije |
||||
1. Države članice izrađuju strategije za dugoročno postizanje niskih emisija s pedesetogodišnjom perspektivom i o tome izvješćuju Komisiju do 1. siječnja 2020 . i svakih 10 godina nakon toga u cilju sljedećeg: |
1. Države članice i Komisija u ime Unije do 1. siječnja 2019 . i svakih pet godina nakon toga donose dugoročne klimatske i energetske strategije s tridesetogodišnjom perspektivom u cilju sljedećeg: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Strategijama za dugoročno postizanje niskih emisija obuhvaćeno je sljedeće: |
2. Dugoročne klimatske i energetske strategije sadrže elemente utvrđene u Prilogu II.a i obuhvaćaju sljedeće: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
2.a Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 36. za izmjenu Priloga II.a kako bi ga prilagodila izmjenama Okvira za klimatsku i energetsku politiku, promjenama na energetskom tržištu i novim zahtjevima iz UNFCCC-a i Pariškog sporazuma. |
||||
3. Strategije za dugoročno postizanje niskih emisija i integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi iz članka 3. trebali bi biti usklađeni . |
3. Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi iz članka 3. u skladu su s dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama . |
||||
4. Države članice trebaju staviti na raspolaganje javnosti svoje strategije za dugoročno postizanje niskih emisija i njihova ažuriranja . |
4. Države članice i Komisija razvijaju svoje strategije otvoreno i transparentno i osiguravaju da se javnosti , socijalnim partnerima, poduzećima, ulagačima, civilnom društvu i drugim dionicima pružaju pravovremene i stvarne mogućnosti da sudjeluju u pripremi dugoročnih klimatskih i energetskih strategija i da se strategije i sve popratne analize i podaci javno obznane, uključujući na e-platformi iz članka 24 . |
||||
|
4.a Komisija podupire države članice u njihovoj pripremi dugoročnih strategija pružanjem informacija o stanju temeljnih znanstvenih spoznaja i tehnološkog razvoja važnih za postizanje ciljeva iz članka 1. Komisija također državama članicama i drugim dionicima pruža mogućnosti da dostave dodatne informacije i da povedu raspravu o stajalištima te proizvedu najbolje prakse i smjernice kojim se države članice mogu koristiti tijekom faze razvoja i provedbe svojih strategija. |
||||
|
4.b Komisija procjenjuje jesu li dugoročne nacionalne strategije prikladne za zajedničko postizanje općih ciljeva Unije utvrđenih u članku 1. Komisija može državama članicama izdati preporuke radi olakšavanja te svrhe i pomoći im u njihovim naporima da pripreme i provedu svoje dugoročne strategije. |
Amandman 124
Prijedlog uredbe
Članak 15. – stavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 125
Prijedlog uredbe
Članak 15. – stavak 2. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 126
Prijedlog uredbe
Članak 15. – stavak 2. – točka ab (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 127
Prijedlog uredbe
Članak 15. – stavak 2. – točka ac (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 128
Prijedlog uredbe
Članak 15. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Ako je Komisija donijela preporuke u skladu s člankom 27. stavcima 2. ili 3., predmetna država članica uključuje u svoje izvješće iz stavka 1. ovog članka informacije o politikama i mjerama koje su donesene ili čije se donošenje i provedba planiraju u cilju provedbe tih preporuka. Te informacije uključuju detaljni raspored provedbe. |
5. Ako je Komisija donijela preporuke u skladu s člankom 27. stavcima 2. ili 3., predmetna država članica uključuje u svoje izvješće iz stavka 1. ovog članka informacije o politikama i mjerama koje su donesene ili čije se donošenje i provedba planiraju u cilju provedbe tih preporuka. Te informacije uključuju detaljni raspored provedbe. Dotična država članica pruža dobro potkrijepljeno obrazloženje na osnovi pouzdanih podataka i objektivnih kriterija ako odstupa od donesenih preporuka. |
Amandman 129
Prijedlog uredbe
Članak 15. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.a Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti izvješća dostavljena Komisiji u skladu s ovim člankom. |
Amandman 130
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 1. – točka a – točka 4
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 131
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 1. – točka a – točka 4.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 132
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 1. – točka a – točka 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 133
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 1. – točka b – točka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 134
Prijedlog uredbe
Članak 18. – stavak 1. – točka b – točka 4.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 135
Prijedlog uredbe
Članak 19. – stavak 1. – točka a – točka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 136
Prijedlog uredbe
Članak 19. – stavak 1. – točka a – točka 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 137
Prijedlog uredbe
Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 138
Prijedlog uredbe
Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 139
Prijedlog uredbe
Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 140
Prijedlog uredbe
Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 5.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 141
Prijedlog uredbe
Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 5.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 142
Prijedlog uredbe
Članak 20. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 143
Prijedlog uredbe
Članak 20. – stavak 1. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 144
Prijedlog uredbe
Članak 20. – stavak 1. – točka ca (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 145
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 146
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 147
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 148
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – točka e
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 149
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – točka ea (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 150
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – točka eb (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 151
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – točka f
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 152
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – točka fa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 153
Prijedlog uredbe
Članak 21. – stavak 1. – točka g
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 154
Prijedlog uredbe
Članak 21.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 21.a |
|
Integrirano izvješćivanje o energetskom siromaštvu |
|
Prema potrebi, države članice uključuju u integrirano nacionalno izvješće o napretku u području energetske i klimatske politike kvantitativne informacije o broju kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom, kao i informacije o politikama i mjerama za rješavanje problema energetskog siromaštva u skladu s člankom 3. stavkom 3. točkom (v). |
|
Kada se primjenjuje članak 3. stavak 3. točka (v) dotična država članica uključuje u integrirano nacionalno izvješće o napretku u području energetske i klimatske politike informacije o provedbi nacionalnog okvirnog cilja za smanjenje broja kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom. |
|
Komisija razmjenjuje podatke koje države članice dostavljaju u skladu s tim člankom s Europskim opservatorijem za energetsko siromaštvo. |
Amandman 155
Prijedlog uredbe
Članak 22. – stavak 1. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 156
Prijedlog uredbe
Članak 22. – stavak 1. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 157
Prijedlog uredbe
Članak 22. – stavak 1. – točka g
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 158
Prijedlog uredbe
Članak 23. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 159
Prijedlog uredbe
Članak 23. – stavak 1. – točka ca (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 160
Prijedlog uredbe
Članak 23. – stavak 1. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Za potrebe točke (a) Komisija će , na temelju približnih inventara stakleničkih plinova država članica, ili, ako država članica nije do tog datuma priopćila svoje približne inventare, na temelju vlastitih procjena, svake godine sastavljati približni inventar emisija stakleničkih plinova. Komisija te informacije dostavlja javnosti do 30. rujna svake godine. |
Za te potrebe Komisija, na temelju približnih inventara stakleničkih plinova država članica, ili, ako država članica nije do tog datuma priopćila svoje približne inventare, na temelju vlastitih procjena, svake godine sastavlja približni inventar emisija stakleničkih plinova. Komisija te informacije dostavlja javnosti do 30. rujna svake godine. |
Amandman 161
Prijedlog uredbe
Članak 23. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.a Države članice do 31. srpnja 2021. i nakon toga svake godine (godina X), Komisiji dostavljaju približne inventare stakleničkih plinova za godinu X-1; |
Amandman 162
Prijedlog uredbe
Članak 24.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Članak 24. |
Članak 24. |
Platforma za e-izvješćivanje |
E-platforma |
1. Komisija uspostavlja internetsku platformu za izvješćivanje kako bi olakšala komunikaciju između Komisije i država članica i promicala suradnju među državama članicama. |
1. Kao sredstvo osiguravanja troškovne učinkovitosti Komisija uspostavlja javnu internetsku platformu kako bi olakšala komunikaciju između Komisije i država članica i promicala suradnju među državama članicama te olakšala pristup javnosti informacijama . |
2. Države članice upotrebljavaju internetsku platformu kako bi Komisiji dostavljale izvješća iz ovog poglavlja nakon puštanja platforme u rad. |
2. Države članice upotrebljavaju internetsku platformu kako bi Komisiji dostavljale izvješća iz ovog poglavlja nakon puštanja platforme u rad. Države članice objavljuju ta izvješća. |
|
2a. Komisija upotrebljava e-platformu kako bi se olakšao pristup javnosti na internetu nacrtu i konačnim inačicama integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova te dugoročnim nacionalnim klimatskim i energetskim strategijama iz članaka 3., 9. i 14. |
Amandman 163
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Do 31. listopada 2021. i svake druge godine nakon toga Komisija ocjenjuje sljedeće, posebno na temelju izvješća o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, ostalih informacija dostavljenih u skladu s ovom Uredbom, pokazatelja i europskih statističkih podataka, ako su dostupni: |
1. Do 31. listopada 2021. i svake druge godine nakon toga Komisija ocjenjuje sljedeće, posebno na temelju izvješća o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, ostalih informacija dostavljenih u skladu s ovom Uredbom, podataka Europske agencije za okoliš te pokazatelja i europskih statističkih podataka, ako su dostupni: |
Amandman 164
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 165
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 166
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 167
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – točka ca (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 168
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – točka cb (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 169
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1. – točka cc (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 170
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.a Komisija unaprijed daje informacije o tome koje će pokazatelje koristiti za navedena ocjenjivanja. |
Amandman 171
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. U području obnovljivih izvora energije, u okviru svojeg ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje napredak ostvaren u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji Unije na temelju linearne putanje koja počinje od 20 % 2020. i 2030. postiže najmanje 27 %, kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki i . |
2. U području obnovljivih izvora energije, u okviru svojeg ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje napredak ostvaren u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji Unije na temelju obvezujuće linearne putanje koja počinje od 20 % 2020. i 2030. postiže najmanje 35 %, kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki (ic) . |
Amandman 172
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
U području energetske učinkovitosti, u okviru svog ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje ostvareni napredak prema zajedničkom ostvarivanju najveće potrošnje energije na razini Unije od 1 321 Mtoe potrošnje primarne energije i 987 Mtoe konačne potrošnje energije 2030. kako je navedeno u članku 6. stavku 1 točki (a). |
U području energetske učinkovitosti, u okviru svog ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje ostvareni napredak prema zajedničkom ostvarivanju najveće potrošnje energije na razini Unije od 1 132 Mtoe potrošnje primarne energije i 849 Mtoe potrošnje krajnje energije 2030. kako je navedeno u članku 6. stavku 1 točki (a). |
Amandman 173
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 3. – podstavak 2. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 174
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Do 31. listopada 2019. i svake četiri godine nakon toga, Komisija ocjenjuje provedbu Direktive 2009/31/EZ. |
Briše se. |
Amandmani 175 i 307
Prijedlog uredbe
Članak 26.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Članak 26. |
Članak 26. |
Daljnji postupci u slučaju neusklađenosti s općim ciljevima energetske unije i ciljevima u okviru Uredbe o raspodjeli tereta |
Daljnji postupci u slučaju neusklađenosti s općim ciljevima energetske unije i ciljevima u okviru Uredbe o raspodjeli tereta |
1. Na temelju ocjenjivanja u skladu s člankom 25., Komisija izdaje preporuke državama članicama u skladu s člankom 28. ako se pokaže da je razvoj politika u toj državi članici neusklađen s općim ciljevima energetske unije. |
1. Na temelju ocjenjivanja u skladu s člankom 25., Komisija izdaje preporuke državama članicama u skladu s člankom 28. ako se pokaže da je razvoj politika u toj državi članici neusklađen s općim ciljevima energetske unije i dugoročnim ciljevima Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova . |
|
1.a Država članica koja namjerava upotrijebiti fleksibilnost u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) …/… [Uredba o raspodjeli tereta] u plan u skladu s člankom 3. te Uredbe uključuje razinu namjeravane upotrebe, kao i politike i mjere koje namjerava donijeti kako bi se zahtjevi iz članka 4. Uredbe (EU) …/… [LULUCF] za razdoblje od 2021. do 2030. premašili i dostigla potrebna razina. |
2. Komisija može davati mišljenja o akcijskim planovima koje su dostavile države članice u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe [] [ESR]. |
2. Komisija može davati mišljenja o akcijskim planovima koje su dostavile države članice u skladu s člankom 7. i člankom 8. stavkom 1. Uredbe [] [ESR]. |
|
2.a Komisija može privremeno obustaviti mogućnost država članica da prenose godišnje emisijske kvote na druge države članice. |
|
2.b S obzirom na potencijal snažnog globalnog zatopljenja i kratkog životnog vijeka metana u atmosferi, Komisija mora analizirati posljedice za politike i mjere donošenja 20-godišnjeg razdoblja za metan. Komisija razmatra političke mogućnosti za brzo rješavanje pitanja emisija metana i predstavlja strategiju Unije za metan, uzimajući u obzir općenite ciljeve kružnoga gospodarstva, pri čemu prednost imaju emisije metana povezane s energijom i otpadom. |
|
2.c Komisija tijekom 2027. za razdoblje od 2021. do 2025. i tijekom 2032. za razdoblje od 2026. do 2030. podnosi izvješće o Unijinim ukupnim emisijama i uklanjanjima stakleničkih plinova za svaku od obračunskih kategorija zemljišta iz članka 2. Uredbe (EU) …/… [LULUCF], izračunanim kao ukupne prijavljene emisije i uklanjanja za to razdoblje umanjene za vrijednost dobivenu kad se Unijine prosječne godišnje prijavljene emisije i uklanjanja u razdoblju od 2000. do 2009. pomnože s pet. Komisija na temelju zaključaka iz izvješća prema potrebi iznosi prijedloge radi osiguranja cjelovitosti specifičnog cilja Unije u pogledu ukupnih emisija stakleničkih plinova do 2030. i njezina doprinosa ciljevima iz Pariškog sporazuma. |
Amandman 309
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak - 1. (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
-1. Ako na temelju ocjene nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 9. Komisija zaključi da su ciljevi država članica nedovoljni za zajedničko ostvarivanje obvezujućih ukupnih specifičnih ciljeva Unije za obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost za 2030., ona može zatražiti od država članica čije ciljeve smatra nedovoljnima da povećaju razinu ambicije kako bi se osigurala odgovarajuća razina zajedničkih ciljeva. |
Amandman 310
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak - 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
-1 a. U području obnovljivih izvora energije Komisija se koristi okolnostima navedenima u članku 5. stavku 1. kao objektivnim kriterijima za njihovu ocjenu iz članka 12. Države članice čiji su ciljevi ispod rezultata dobivenog primjenom formule iz Priloga I.a povećat će svoj cilj u skladu s time. |
Amandman 176
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ako Komisija, na temelju svoje ocjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova i njihovih ažuriranja u skladu s člankom 12., zaključi da ciljevi i doprinosi nacionalnih planova ili njihova ažuriranja nisu dovoljni za zajedničko ostvarivanje ciljeva energetske unije i, posebno za prvo desetogodišnje razdoblje, ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti , ona poduzima mjere na razini Unije kako bi osigurala zajedničko ostvarenje tih ciljeva. Kada je riječ o obnovljivim izvorima energije, takvim mjerama uzima se u obzir stupanj ambicioznosti doprinosa država članica cilju Unije za 2030. koji je utvrđen u njihovim planovima i njihovim ažuriranjima . |
1. Ako Komisija, na temelju svoje ocjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 12., zaključi da specifični i opći ciljevi nacionalnih planova nisu dovoljni, ona poduzima mjere na razini Unije kako bi osigurala ostvarenje tih općih i specifičnih ciljeva . |
|
Kada je riječ o obnovljivim izvorima energije, ne dovodeći u pitanje ostale mjere, nacionalni cilj država članica za 2030. ažurira se u skladu s člankom 3. stavkom 2. i Prilogom Ia. Direktivi (EU) …/… [preinačena Direktiva o obnovljivim izvorima energije] do 31. prosinca 2020. |
Amandman 177
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ako Komisija, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (b), zaključi da država članica nije ostvarila dovoljan napredak prema ostvarenju ciljeva i doprinosa ili provedbi politika i mjera utvrđenih u njezinom integriranom nacionalnom klimatskom i energetskom planu, ona predmetnoj državi članici daje preporuke u skladu s člankom 28. Pri izdavanju takvih preporuka Komisija uzima u obzir ambiciozne rane napore koje su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju cilja Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije. |
2. Ako Komisija, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (b), zaključi da država članica nije ostvarila dovoljan napredak prema ostvarenju putanje, specifičnih i općih ciljeva ili provedbi politika i mjera utvrđenih u njezinom integriranom nacionalnom klimatskom i energetskom planu, ona predmetnoj državi članici izdaje preporuke u skladu s člankom 28. |
Amandman 178
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Ako Komisija, na temelju svoje objedinjene ocjene izvješća o napretku država članica u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (a) i dodatnih izvora informacija , prema potrebi, zaključi da postoji rizik da Unija neće ostvariti ciljeve energetske unije i, posebno, za prvo desetogodišnje razdoblje, ciljeve Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030., ona može dati preporuke svim državama članicama u skladu s člankom 28. kako bi ublažila taj rizik. Komisija, prema potrebi, povrh preporuka poduzima i mjere na razini Unije posebno kako bi osigurala ostvarivanje ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. U pogledu obnovljivih izvora energije, takvim mjerama uzimaju se u obzir ambiciozni rani napori koje su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju cilja Unije za 2030. |
3. Ako Komisija, na temelju svoje ocjene izvješća o napretku država članica u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova ili dodatnih izvora informacija, u skladu s člankom 25., prema potrebi, zaključi da postoji rizik da Unija neće ostvariti ciljeve energetske unije i, posebno, za prvo desetogodišnje razdoblje, ciljeve Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030., ona daje preporuke svim državama članicama u skladu s člankom 28. kako bi ublažila taj rizik. Pri izdavanju takvih preporuka Komisija uzima u obzir razinu ambicije koju su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju ciljeva Unije za 2030. Komisija, prema potrebi, povrh preporuka poduzima i mjere na razini Unije posebno kako bi osigurala ostvarivanje ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Takvim mjerama uzimaju se u obzir ambiciozni rani napori , posebno oni od 2021. nadalje, koje su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju ciljeva Unije za 2030. , razina usklađenosti država članica s nacionalnim specifičnim ciljevima i putanjama te svaki doprinos platformi za financiranje u skladu sa stavkom 4. točkom (c). |
Amandman 179
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, takvim dodatnim mjerama posebno se može poboljšati energetska učinkovitost: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 180
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3.a Ako Komisija na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (a) zaključi da bi bilo koji infrastrukturni projekt mogao ometati razvoj otporne energetske unije, ona daje preliminarnu ocjenu usklađenosti projekta s dugoročnim ciljevima unutarnjeg energetskog tržišta, pritom uzimajući posebno u obzir dugoročni cilj, te dotičnoj državi članici daje preporuke u skladu s člankom 28. Prije davanja takve ocjene Komisija se može savjetovati s drugim državama članicama. |
Amandman 293
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 4. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ako, u području obnovljivih izvora energije, ne dovodeći u pitanje mjere na razini Unije utvrđene u stavku 3., Komisija zaključi, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 2. tijekom 2023., da linearna putanja Unije iz članka 25. stavka 2 . nije zajednički ostvarena , države članice osiguravaju do 2024. da se sve nastale razlike pokriju dodatnim mjerama, na primjer: |
Ako, u području obnovljivih izvora energije, ne dovodeći u pitanje mjere na razini Unije utvrđene u stavku 3., Komisija zaključi, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 2. da država članica ne ostvaruje dovoljan napredak u ispunjenju svojeg nacionalnog specifičnog cilja za 2030 ., posebno ako se ne pridržava svojih referentnih točaka za 2022 . , 2025. i 2027 . iz Priloga I.a , predmetna država članica jamči da će sve nastale razlike u odnosu na njezinu putanju pokriti u roku od jedne godine dodatnim mjerama, kao što su : |
Amandman 182
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 4. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 183
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 4. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 184
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 4. – točka ca (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 185
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 4. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Takvim mjerama uzima se u obzir stupanj ambicioznosti ranih doprinosa predmetne države članice cilju Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije. |
Takvim mjerama uzima se u obzir stupanj usklađenosti države članice sa svojim nacionalnim ciljem i putanjom u pogledu obnovljivih izvora energije. |
|
Komisija, prema potrebi, poduzima mjere na razini Unije uz mjere na nacionalnoj razini kako bi se osiguralo postizanje obvezujuće linearne putanje Unije i obvezujući cilj Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora. |
Amandman 186
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
5. Ako, u području energetske učinkovitosti, ne dovodeći u pitanje druge mjere na razini Unije u skladu sa stavkom 3., Komisija zaključi, na temelju ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 3., tijekom 2023. da nije ostvaren dovoljan napredak prema zajedničkom ostvarivanju cilja energetske učinkovitosti Unije iz članka 25. stavka 3. prvog podstavka, ona do 2024 . poduzima mjere , povrh onih utvrđenih Direktivom 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0765] i Direktivom 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] kako bi osigurala da su zadovoljeni obvezujući ciljevi energetske učinkovitosti Unije za 2030. Takvim mjerama posebno se može poboljšati energetska učinkovitost: |
5. Ako, u području energetske učinkovitosti, ne dovodeći u pitanje druge mjere na razini Unije u skladu sa stavkom 3., Komisija zaključi, na temelju ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 3., tijekom 2023. i svake dvije godine nakon toga da država članica ne ostvaruje dovoljan napredak u ispunjenju svojeg nacionalnog obvezujućeg cilja za 2030 . i putanje , dotična država članica jamči da će se do 2024. i svake dvije godine nakon toga sve nastale razlike u odnosu na njezinu putanju pokriti u roku od jedne godine dodatnim mjerama. |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 187
Prijedlog uredbe
Članak 27. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.a Svaka dotična država članica iz stavka 4. ili 5. do pojedinosti razrađuje dodatne provedbene, donesene i planirane mjere za pokrivanje razlike za usklađivanje sa svojim nacionalnim ciljevima za 2030. i putanjama kao dio svoga sljedećeg izvješća o napretku iz članka 15. |
Amandman 188
Prijedlog uredbe
Članak 28. – stavak 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 189
Prijedlog uredbe
Članak 28. – stavak 2. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 190
Prijedlog uredbe
Članak 28. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2.a Komisija preporuke smjesta čini javno dostupnim svim državama članicama. |
Amandman 191
Prijedlog uredbe
Članak 29. – točka 2. – podtočka ja (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 192
Prijedlog uredbe
Članak 29. – stavak 2. – točka jb (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 193
Prijedlog uredbe
Članak 29. – stavak 2. – točka jc (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 194
Prijedlog uredbe
Članak 29. – stavak 2. – točka ka (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 195
Prijedlog uredbe
Članak 30. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice do 1. siječnja 2021. uspostavljaju nacionalne sustave inventara za procjenjivanje antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja ponorima stakleničkih plinova navedene u dijelu 2. Priloga III. ovoj Uredbi te njima upravljaju i nastoje ih stalno unaprjeđivati. One ih uspostavljaju i kako bi osigurale pravodobnost, transparentnost, točnost, dosljednost, usporedivost i potpunost svojih inventara stakleničkih plinova. |
1. Države članice do 1. siječnja 2021. uspostavljaju nacionalne sustave inventara za procjenjivanje antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja ponorima stakleničkih plinova navedene u dijelu 2. Priloga III. ovoj Uredbi te njima upravljaju i nastoje ih stalno unaprjeđivati u skladu s Okvirnom konvencijom UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) . One ih uspostavljaju i kako bi osigurale pravodobnost, transparentnost, točnost, dosljednost, usporedivost i potpunost svojih inventara stakleničkih plinova. |
Amandman 196
Prijedlog uredbe
Članak 31. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Komisija 2027. i 2032. obavlja sveobuhvatnu reviziju nacionalnih podataka iz inventara koje su dostavile države članice u skladu s člankom 23. stavkom 3. ove Uredbe u cilju praćenja smanjenja emisija stakleničkih plinova država članica ili njihova ograničenja u skladu sa člancima 4., 9. i 10. Uredbe [] [ESR] i njihovih smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja ponorima u skladu s člancima 4. i 12. Uredbe [] [LULUCF] te svih ostalih ciljeva smanjenja ili ograničavanja emisija stakleničkih plinova utvrđenih u zakonodavstvu Unije. Države članice u potpunosti sudjeluju u tom postupku. |
1. Komisija obavlja sveobuhvatnu reviziju nacionalnih podataka iz inventara koje su dostavile države članice u skladu s člankom 23. stavkom 3. ove Uredbe u cilju praćenja smanjenja emisija stakleničkih plinova država članica ili njihova ograničenja u skladu sa člancima 4., 9. i 10. Uredbe [] [ESR] i njihovih smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja ponorima u skladu s člancima 4. i 12. Uredbe [] [LULUCF] te svih ostalih ciljeva smanjenja ili ograničavanja emisija stakleničkih plinova utvrđenih u zakonodavstvu Unije. Države članice u potpunosti sudjeluju u tom postupku. |
Amandman 197
Prijedlog uredbe
Članak 31. – stavak 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
6. Podaci za svaku državu članicu, kako su uneseni u registre uspostavljene u skladu s člankom 11. Uredbe [] [ESR] jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti s Uredbom [] [LULUCF] iz stavka 5. ovog članka, upotrebljavaju se za provjeru usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR] za godine 2021. i 2026 . Provjera usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR] za svaku od godina od 2022. do 2025. i od 2027 . do 2030 . obavlja se na datum koji pada jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti za prethodnu godinu. Ta provjera uključuje promjene takvih podataka koje nastaju kao rezultat toga što je ta država članica iskoristila fleksibilnosti u skladu s člancima 5., 6. i 7. Uredbe [] [ESR]. |
6. Podaci za svaku državu članicu, kako su uneseni u registre uspostavljene u skladu s člankom 11. Uredbe [] [ESR] jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti s Uredbom [] [LULUCF] iz stavka 5. ovog članka, upotrebljavaju se za provjeru usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR]. Provjera usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR] za svaku od [godina u skladu s ciklusom usklađivanja iz članka 9 . Uredbe (EU) . ../… [ESR] obavlja se na datum koji pada jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti za prethodnu godinu. Ta provjera uključuje promjene takvih podataka koje nastaju kao rezultat toga što je ta država članica iskoristila fleksibilnosti u skladu s člancima 5., 6. i 7. Uredbe [] [ESR]. |
Amandman 198
Prijedlog uredbe
Članak 31. – stavak 6.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
6.a Zadnju provjeru usklađenosti iz stavka 6. ovog članka, provjeru zahtjeva u skladu s [člankom 9.a; rezerve za rano djelovanje] [ESR] obavlja Komisija na zahtjev države članice da iskoristi rezervu. Nakon ove provjere mogu slijediti izmjene podataka za svaku prihvatljivu državu članicu koja ispunjava zahtjeve u skladu s [člankom 9.a; rezerve za rano djelovanje] [ESR]. |
Amandman 199
Prijedlog uredbe
Članak 35. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Europska agencija za okoliš pomaže Komisiji u njezinom radu u dimenzijama dekarbonizacije i energetske učinkovitosti u cilju usklađivanja s člancima 14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. i 34., u skladu sa svojim godišnjim programom rada. To uključuje potrebnu pomoć u pogledu sljedećeg: |
Europska agencija za okoliš pomaže Komisiji u njezinom radu u dimenzijama dekarbonizacije i energetske učinkovitosti u cilju usklađivanja s člancima 13.a, 14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. i 34., u skladu sa svojim godišnjim programom rada. To uključuje potrebnu pomoć u pogledu sljedećeg: |
Amandman 200
Prijedlog uredbe
Članak 35. – stavak 1. – točka ja (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 201
Prijedlog uredbe
Članak 37. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Amandman 202
Prijedlog uredbe
Članak 37. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Komisiji pomaže Odbor za energetsku uniju . Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i sastaje se u odgovarajućim sektorskim sastavima relevantnima za ovu Uredbu . |
1. U provedbi ove Uredbe Komisiji pomaže Odbor za energiju i zaštitu klime . Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. |
Amandman 203
Prijedlog uredbe
Članak 37. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ovim Odborom zamjenjuje se odbor osnovan člankom 8. Odluke 93/389/EEZ, člankom 9. Odluke 280/2004/EZ i člankom 26. Uredbe (EU) br. 525/2013. Upućivanja na odbor osnovan u skladu s tim pravnim aktima tumače se kao upućivanja na odbor uspostavljen ovom Uredbom . |
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, s obzirom na primjenu članaka 15., 17., 23., 31. i 32 ove Uredbe, Komisiji pomaže Odbor za klimatske promjene osnovan na temelju članka 26. Uredbe (EU) br. 525/2013. |
Amandman 204
Prijedlog uredbe
Članak 38. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Komisija do 28 . veljače 2026 i svakih pet godina nakon toga izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni ove Uredbe, o njezinom doprinosu upravljanju energetskom unijom i o usklađenosti odredaba o planiranju, izvješćivanju i praćenju iz ove Uredbe s drugim zakonodavstvom Unije ili budućim odlukama povezanima s UNFCCC-om i Pariškim sporazumom . Komisija prema potrebi daje prijedloge . |
U roku od šest mjeseci od facilitativnog dijaloga koji se u okviru UNFCCC-a treba organizirati 2018 . radi pregleda stanja zajedničkih napora stranaka u pogledu napretka u postizanju dugoročnog globalnog cilja i u roku od šest mjeseci od pregleda globalnog stanja 2023. te svakog sljedećeg pregleda globalnog stanja, Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni i provedbi ove Uredbe, o njezinom doprinosu upravljanju energetskom unijom i o usklađenosti odredaba o planiranju, izvješćivanju i praćenju iz ove Uredbe s drugim zakonodavstvom Unije ili budućim odlukama povezanima s UNFCCC-om te o prikladnosti njezina doprinosa ciljevima iz Pariškog sporazuma . Uz izvješća se, prema potrebi , prilažu prijedlozi za poboljšanje djelovanja Unije u području klime i energije. |
Amandman 205
Prijedlog uredbe
Članak 38. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
U roku od šest mjeseci nakon što Unija podnese novi ili revidirani nacionalni doprinos u okviru Pariškog sporazuma, Komisija po potrebi podnosi potrebne zakonodavne prijedloge za izmjenu relevantnih pravnih akata Unije. |
Amandman 206
Prijedlog uredbe
Članak 40. – stavak 1. – točka 2.
Direktiva 98/70/EZ
Članak 7.a – stavak 1. – podstavak 3. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 207
Prijedlog uredbe
Članak 47. – stavak 1. – točka 2.
Direktiva 2012/27/EU
Članak 18. – stavak 1. – točka e
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 208
Prijedlog uredbe
Članak 49. – stavak 1. – točka 1.
Direktiva (EU) 2015/652
Prilog I – dio 2. – točke 2., 3., 4. i 7
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 209
Prijedlog uredbe
Članak 49. – stavak 1. – točka 2. – podtočka a
Uredba (EU) 2015/652
Prilog III. – točka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 210
Prijedlog uredbe
Članak 49. Stavak 1. – točka 2. – podtočka b
Uredba (EU) 2015/652
Prilog III. – točka 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 211
Prijedlog uredbe
Članak 49.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 49.a |
|
EGP |
|
1. Do … [šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija podnosi nacrt odluke Zajedničkog odbora Zajedničkom odboru EGP-a u pogledu ove Uredbe u cilju omogućavanja zemljama EGP-a i EFTA-e da u cijelosti provedu odredbe ove Uredbe te tako pridonesu ciljevima energetske unije. |
|
2. Kad se nakon odluke Zajedničkog odbora uključe u EGP i EFTA-u, obveze država članica u odnosu na druge države članice u okviru ove Uredbe proširuju se i na zemlje EGP-a i EFTA-e koje su na svojem teritoriju provele Uredbu. |
Amandman 212
Prijedlog uredbe
Članak 50.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 50.a Energetska zajednica Do … [šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija predlaže njezino uključivanje u Energetsku zajednicu u okviru članka 79. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice. Nakon što se uključe odlukom Vijeća ministara Energetske zajednice i u skladu sa svim izmjenama u okviru članka 24. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice, obveze država članica u odnosu na druge države članice u okviru ove Uredbe proširuju se i na ugovorne strane Energetske zajednice koje su provele Uredbu na svojem teritoriju. |
Amandman 213
Prijedlog uredbe
Članak 51.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Članak 51. |
Članak 51. |
Prijelazne odredbe |
Prijelazne odredbe |
Odstupajući od članka 50. ove Uredbe, članak 7. i članak 17. stavak 1. točke (a) i (d) Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavljaju se primjenjivati na izvješća koja sadržavaju podatke koji su u skladu s tim člancima propisani za godine 2018., 2019. i 2020. |
Odstupajući od članka 50. ove Uredbe, članak 7. i članak 17. stavak 1. točke (a) i (d) Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavljaju se primjenjivati na izvješća koja sadržavaju podatke koji su u skladu s tim člancima propisani za godine 2018., 2019. i 2020. |
|
Članak 11. stavak 3. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati u vezi s drugim obvezujućim razdobljem iz Kyotskog protokola. |
Članak 19. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na revizije podataka iz inventara stakleničkih plinova za godine 2018., 2019. i 2020. |
Članak 19. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na revizije podataka iz inventara stakleničkih plinova za godine 2018., 2019. i 2020. |
Članak 22. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na podnošenje izvješća propisanog tim člankom. |
Članak 22. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na podnošenje izvješća propisanog tim člankom. |
|
Članak 26. stavak 1. Uredbe (EU) br. 525/2013 i dalje se primjenjuje za potrebe provedbe članaka 15., 17., 23., 31. i 32. ove Uredbe te ako se na njega poziva u drugim pravnim aktima Unije. |
Amandman 214
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 1. – točka 1.3 – podtočka iii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 215
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 1. – točka 1.4 – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 216
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 1. – točka 1.4 – točka ii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 217
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 218
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – podtočka ia (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 219
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – podtočka ii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 220
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – podtočka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 221
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka iii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 222
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka iv
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 223
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka v
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 224
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka va (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 225
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka vi
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 226
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 227
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka ii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 228
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka iii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 229
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka iv
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 230
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.3 – podtočka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 231
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.3 – podtočka ii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 232
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.3 – podtočka iv
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 233
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.1 – podtočka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 234
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.2 – podtočka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 235
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 236
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka ia (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 237
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka ib (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 238
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka iii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 240
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.5 – podtočka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 241
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.5 – podtočka ii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 242
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.1
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Amandman 243
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 244
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka iii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 245
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka iv
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 246
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka iva (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 247
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka via (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
|
|
Amandman 248
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.3 – podtočka iva (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 249
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje okvirnog nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 2.2., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetskih svojstava zgrada, osobito u pogledu sljedećeg: |
Planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje obvezujućeg nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 2.2., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetskih svojstava zgrada, osobito u pogledu sljedećeg: |
Amandman 250
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – podtočka ii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 251
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – podtočka iv
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 252
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – podtočka iva (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 253
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.4 – točka 3.4.3 – podtočka ii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 254
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.4 – točka 3.4.3 – podtočka iia (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 255
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.4 – točka 3.4.3 – podtočka iii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 256
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.5.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 257
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.4 – podtočka i
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 258
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.6 – podtočka iiia (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 259
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.6 – podtočka iv
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 260
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.6.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 261
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – naslov
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 262
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.1
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 263
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.1 – podtočka ii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 264
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.1 – podtočka iiia (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 265
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.2a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||
|
|
Amandman 266
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.2b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
|
|
Amandman 267
Prijedlog uredbe
Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.2c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||||||||
|
|
Amandman 294/rev 1
Prijedlog uredbe
Prilog I.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
|
|
Putanja iz članka 4. stavka (a) točke 2. druge podtočke sastoji se od sljedećih referentnih točaka: |
|
S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2021. do 2022. |
|
S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2023. do 2025. i |
|
S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2025. do 2027. |
|
pri čemu je |
|
S2020 = cilju te države članice za 2020. u skladu s člankom 3. i Prilogom I. – dijela A Direktive …/…[preinaka Direktive 2009/28/EZ kako je predloženo u dokumentu COM(2016)0767] |
|
i |
|
S2030 = cilju za tu državu članicu za 2030. |
Amandman 270
Prijedlog uredbe
Prilog II. – stavak 1. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 271
Prijedlog uredbe
Prilog II. – stavak 1. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 272
Prijedlog uredbe
Prilog II. – stavak 1. – točka f – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 274
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka f – podtočka ii.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 275
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka f – podtočka iii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 276
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka f – podtočka iv
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 277
Prijedlog uredbe
Prilog II.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 278
Prijedlog uredbe
Prilog III. – dio 1. – točka n
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 279
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio 1. – točka m – točka 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 280
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio 1. –Točka m – točka 1. – podtočka a – podtočka iii
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 281
Prijedlog uredbe
Prilog IV. – dio 1. – točka m – točka 2. – podtočka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 282
Prijedlog uredbe
Prilog VII. – dio 2. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Amandman 283
Prijedlog uredbe
Prilog VIII. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 284
Prijedlog uredbe
Prilog VIII. – točka f
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 285
Prijedlog uredbe
Prilog VIII. – točka fa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
(1) Predmet se vraća na međuinstitucijske pregovore nadležnom odboru, u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0402/2017).
(14) Zaključci Europskog vijeća od 23. i 24. listopada 2014. (EUCO 169/14).
(14) Zaključci Europskog vijeća od 23. i 24. listopada 2014. (EUCO 169/14).
(16) Zaključci Vijeća od 26. studenoga 2015. (14632/15).
(16) Zaključci Vijeća od 26. studenoga 2015. (14632/15).
(18) Direktiva 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene onečišćujuće tvari (SL L 309, 27.11.2001., str. 22.).
(18) Direktiva 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene onečišćujuće tvari (SL L 309, 27.11.2001., str. 22.).
(24) Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).
(24) Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).
(27) Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).
(27) Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).
(1a) Izvješće Europskog parlamenta od 2. lipnja 2016. o provedbi Direktive o energetskoj učinkovitosti (2012/27/EU) (2015/2232(INI))
(1) Dosljednost će se osigurati dugoročnim strategijama za niske emisije u skladu s člankom 14.
(1) Dosljednost će se osigurati dugoročnim strategijama za niske emisije u skladu s člankom 14.
(6) Pri planiranju tih mjera države članice uzimaju u obzir kraj životnog vijeka postojećih instalacija i potencijal za obnavljanje postojećih kapaciteta.
(6) Pri planiranju tih mjera države članice uzimaju u obzir kraj životnog vijeka postojećih instalacija i potencijal za obnavljanje postojećih kapaciteta.
(7) U skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0765].
(7) U skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0765].
(9) U skladu s člankom 8. Direktive 2012/27/EU.
(10) U skladu s člankom 12. i člankom 17. Direktive 2012/27/EU.
(11) U skladu s člankom 19. Direktive 2012/27/EU.
(9) U skladu s člankom 8. Direktive 2012/27/EU.
(10) U skladu s člankom 12. i člankom 17. Direktive 2012/27/EU.
(11) U skladu s člankom 19. Direktive 2012/27/EU.
(18) U skladu s [preinakom Direktive 2009/72/EZ kako je predložena u dokumentu COM(2016)0864 i preinakom Uredbe (EZ) br. 714/2009 kako je predložena u dokumentu COM(2016)0861].
(18) U skladu s [preinakom Direktive 2009/72/EZ kako je predložena u dokumentu COM(2016)0864 i preinakom Uredbe (EZ) br. 714/2009 kako je predložena u dokumentu COM(2016)0861].
(29) Planirane politike i mjere su mogućnosti o kojima se raspravlja i za koje postoji realna šansa da će biti donesene i provedene nakon datuma podnošenja nacionalnog plana. Prema tome, nastalim projekcijama iz odjeljka 5.1. točke i. nisu obuhvaćene samo provedene i donesene politike i mjere (projekcije uz postojeće politike i mjere), nego i planirane politike i mjere.
(29) Planirane politike i mjere su mogućnosti o kojima se raspravlja i za koje postoji realna šansa da će biti donesene i provedene nakon datuma podnošenja nacionalnog plana. Prema tome, nastalim projekcijama iz odjeljka 5.1. točke i. nisu obuhvaćene samo provedene i donesene politike i mjere (projekcije uz postojeće politike i mjere), nego i planirane politike i mjere.
Četvrtak, 18. siječnja 2018.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/498 |
P8_TA(2018)0016
Marakeški ugovor: olakšanje pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima ***
Zakonodavna Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Marakeškog ugovora o olakšanju pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))
(Suglasnost)
(2018/C 458/18)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12629/2017), |
— |
uzimajući u obzir Marakeški ugovor o olakšanju pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima (5905/2015), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 114. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0375/2017), |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Suda od 14. veljače 2017. (1), |
— |
uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0400/2017), |
1. |
daje suglasnost za sklapanje Marakeškog ugovora; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj organizaciji za intelektualno vlasništvo. |
(1) Mišljenje Suda od 14. veljače 2017., 3/15, ECLI:EU:C:2017:114.
19.12.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 458/499 |
P8_TA(2018)0017
Nadležnost, priznavanje i izvršenje odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece *
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o prijedlogu uredbe Vijeća o priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece (preinaka) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))
(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje – preinaka)
(2018/C 458/19)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2016)0411), |
— |
uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0322/2016), |
— |
uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (1), |
— |
uzimajući u obzir članke 104. i 78.c Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za predstavke (A8-0388/2017), |
A. |
budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
1. |
prihvaća prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije s niže navedenim izmjenama; |
2. |
poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
3. |
poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
4. |
traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
5. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
Amandman 1
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 2
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 3
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 4
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 19.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 5
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 6
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 6.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 7
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 12.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 8
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 9
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 14.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 10
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 11
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 17.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 12
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 13
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 23.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 14
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 26.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 15
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 28.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 16
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 28.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 17
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 30.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 18
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 33.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 19
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 37.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 20
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 42.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 21
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 44.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 22
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 46.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 23
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 46.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 24
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 48.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 25
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 49.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 26
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 50.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 27
Prijedlog uredbe
Uvodna izjava 51.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 28
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ova se Uredba primjenjuje, bez obzira na prirodu pravosudnog ili upravnog tijela, u građanskim stvarima koje se odnose na: |
1. Ova se Uredba primjenjuje, bez obzira na prirodu pravosudnog ili upravnog tijela ili drugog tijela nadležnog u stvarima koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe , u građanskim stvarima koje se odnose na: |
Amandman 29
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 1. – točka ba (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 30
Prijedlog uredbe
Članak 1. – stavak 2. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 31
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 32
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 33
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 34
Prijedlog uredbe
Članak 2. – stavak 1. – točka 12. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 35
Prijedlog uredbe
Članak 7. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Tijela države članice nadležna su u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću prema djetetu koje ima uobičajeno boravište u državi članici. Ako se dijete zakonito preseli iz jedne države članice u drugu te tamo stekne novo uobičajeno boravište, nadležna su tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište. |
1. Tijela države članice nadležna su u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću prema djetetu koje ima uobičajeno boravište u državi članici. Ako se dijete zakonito preseli iz jedne države članice u drugu te tamo stekne novo uobičajeno boravište, nadležna su tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište , osim ako se stranke prije preseljenja suglase da nadležnost i dalje ima tijelo države članice u kojoj je dijete dotad imalo uobičajeno boravište . |
Amandman 36
Prijedlog uredbe
Članak 7. – stavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
1.a Ako su postupak o skrbništvu i pravu na kontakt u tijeku, nadležno tijelo države članice podrijetla zadržava nadležnost sve dok se postupak ne okonča, osim ako se stranke slože da bi postupak trebalo prekinuti. |
Amandman 37
Prijedlog uredbe
Članak 8. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Stavak 1. ne primjenjuje se ako je nositelj prava na kontakt iz stavka 1. prihvatio nadležnost tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište sudjelujući u postupku pred tim tijelima i ne osporavajući pri tome njihovu nadležnost. |
2. Stavak 1. ne primjenjuje se ako je nositelj prava na kontakt iz stavka 1. , nakon što su ga tijela bivšeg uobičajenog boravišta obavijestila o pravnim posljedicama, prihvatio nadležnost tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište sudjelujući u postupku pred tim tijelima bez obzira na navedenu obavijest i ne osporavajući pri tome njihovu nadležnost. |
Amandman 38
Prijedlog uredbe
Članak 9. – stavak 1. – točka b – podtočka i.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 39
Prijedlog uredbe
Članak 10. – stavak 5. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Imenovani suci obnašaju dužnost sudaca u području obiteljskog prava i u njemu imaju bogato iskustvo, posebno u stvarima koje imaju prekograničnu pravnu dimenziju. |
Amandman 40
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 1. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
U žurnim predmetima tijela države članice u kojoj se nalazi dijete ili imovina djeteta nadležna su poduzeti privremene, uključujući i zaštitne mjere, u odnosu na to dijete ili imovinu. |
U žurnim predmetima tijela države članice u kojoj se nalazi dijete ili imovina djeteta nadležna su poduzeti privremene, uključujući i zaštitne mjere, u odnosu na to dijete ili imovinu . Tim se mjerama ne bi smjelo nepotrebno odgoditi postupak i donošenje konačne odluke o pravu na skrb i pravu na kontakt. |
Amandman 41
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 1. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, tijelo koje je poduzelo zaštitne mjere obavješćuje tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe izravno ili preko središnjeg tijela određenog u skladu s člankom 60. |
Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, tijelo koje je poduzelo zaštitne mjere obavješćuje tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe izravno ili preko središnjeg tijela određenog u skladu s člankom 60. To tijelo jamči da se prema roditeljima uključenima u postupak jednako postupa te da su oni u potpunosti i bez odgađanja informirani o svim predmetnim mjerama na jeziku koji u potpunosti razumiju. |
Amandman 42
Prijedlog uredbe
Članak 12. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Mjere poduzete u skladu sa stavkom 1. prestaju se primjenjivati čim tijelo države članice koje je stvarno nadležno u skladu s ovom Uredbom poduzme mjere koje smatra prikladnima. |
2. Mjere poduzete u skladu sa stavkom 1. prestaju se primjenjivati čim tijelo države članice koje je stvarno nadležno u skladu s ovom Uredbom poduzme mjere koje smatra prikladnima te od trenutka kada o tim mjerama obavijesti tijelo države članice u kojoj su poduzete privremene mjere . |
Amandman 43
Prijedlog uredbe
Članak 19. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2.a U slučajevima iz stavaka 1. i 2., na zahtjev tijela pred kojim je spor započeo, sva druga tijela pred kojima se vodi postupak bez odlaganja obavješćuju tijelo koje je uputilo zahtjev o datumu kada je pred njima pokrenut postupak u skladu s člankom 15. |
Amandman 44
Prijedlog uredbe
Članak 20.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Članak 20. |
Članak 20. |
Pravo djeteta na izražavanje mišljenja |
Pravo djeteta na izražavanje mišljenja |
Pri ostvarivanju svojih prava u skladu s odjeljkom 2. ovog poglavlja tijela država članica osiguravaju da dijete koje je u stanju oblikovati vlastita mišljenja dobije stvarnu priliku da slobodno izrazi ta mišljenja tijekom postupka. |
Pri ostvarivanju svojih prava u skladu s odjeljkom 2. ovog poglavlja tijela država članica osiguravaju da dijete koje je u stanju oblikovati vlastita mišljenja dobije stvarnu priliku da slobodno izrazi ta mišljenja tijekom postupka , u skladu s relevantnim nacionalnim postupovnim pravilima, člankom 24 . stavkom 1. Povelje, člankom 12. Konvencije UN-a o pravima djeteta i Preporukom Vijeća Europe državama članicama o sudjelovanju djece i mladih mlađih od 18 godina (1a). Tijela će zabilježiti svoja razmatranja o tom pitanju u odluci. |
|
Saslušanje djeteta koje ostvaruje svoje pravo na izražavanje mišljenja obavlja sudac ili posebno osposobljen stručnjak u skladu s nacionalnim odredbama, bez pritiska, a osobito bez pritiska roditelja, u okruženju prilagođenom djetetu s obzirom na njegovu dob kad je riječ o jeziku i sadržaju, i pruža sva jamstva koja omogućuju zaštitu emocionalnog integriteta i najboljih interesa djeteta. |
|
Saslušanje djeteta ne obavlja se u prisutnosti stranaka u postupku ili njihovih zakonskih zastupnika, ali se mora zabilježiti i unijeti u dokumentaciju tako da stranke i njihovi pravni zastupnici mogu imati priliku vidjeti zapisnik sa saslušanja. |
Tijelo će uvažiti djetetovo mišljenje u skladu s njegovom dobi i zrelošću te zabilježiti svoja razmatranja u odluci. |
Tijelo će uvažiti djetetovo mišljenje u skladu s njegovom dobi i zrelošću uzevši u obzir najbolje interese djeteta te zabilježiti svoja razmatranja u odluci. |
Amandman 45
Prijedlog uredbe
Članak 23. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Što je moguće prije tijekom postupka sud ispituje jesu li stranke voljne sudjelovati u posredovanju kako bi pronašle zajedničko rješenje radi zaštite interesa djeteta, ako se time postupak pretjerano ne produljuje. |
2. Što je moguće prije tijekom postupka sud ispituje jesu li stranke voljne sudjelovati u posredovanju kako bi pronašle zajedničko rješenje radi zaštite interesa djeteta, ako se time postupak pretjerano ne produljuje. U tom slučaju sud mora zatražiti od stranaka primjenu posredovanja. |
Amandman 46
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Sud može objaviti odluku kojom nalaže predaju djeteta, a koja je privremeno izvršiva neovisno o svim pravnim lijekovima, čak i ako nacionalnim pravom nije predviđena takva privremena izvršivost. |
3. Sud može objaviti odluku kojom nalaže predaju djeteta, a koja je privremeno izvršiva neovisno o svim pravnim lijekovima, čak i ako nacionalnim pravom nije predviđena takva privremena izvršivost , i pritom uzima u obzir najbolje interese djeteta . |
Amandman 47
Prijedlog uredbe
Članak 25. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.a Kad sudsko tijelo naloži povratak djeteta, ono o toj odluci i datumu njezina stupanja na snagu obavješćuje središnje tijelo države članice u kojoj je dijete imalo uobičajeno boravište prije nezakonitog odvođenja. |
Amandman 48
Prijedlog uredbe
Članak 32. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Ako odluka nije izvršena u roku od šest tjedana od pokretanja postupka za izvršenje, sud države članice izvršenja o tome obavješćuje središnje tijelo države članice podrijetla koje podnosi zahtjev, ili podnositelja zahtjeva ako je postupak pokrenut bez pomoći središnjeg tijela, te navodi razloge. |
4. Ako odluka nije izvršena u roku od šest tjedana od pokretanja postupka za izvršenje, sud države članice izvršenja o tome pravovremeno obavješćuje središnje tijelo države članice podrijetla koje podnosi zahtjev, ili podnositelja zahtjeva ako je postupak pokrenut bez pomoći središnjeg tijela, te navodi razloge i predviđa okvirno vrijeme izvršenja odluke . |
Amandman 49
Prijedlog uredbe
Članak 37. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 50
Prijedlog uredbe
Članak 38. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Na zahtjev bilo koje zainteresirane stranke priznavanje odluke koja se odnosi na roditeljsku odgovornost odbija se: |
1. Na zahtjev bilo koje zainteresirane stranke odluka koja se odnosi na roditeljsku odgovornost ne priznaje se: |
Amandman 51
Prijedlog uredbe
Članak 38. – stavak 1. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 52
Prijedlog uredbe
Članak 58. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Stranka koja pokreće postupak a koja je, u državi članici podrijetla, koristila potpunu ili djelomičnu pravnu pomoć ili je bila oslobođena od troškova, ima pravo, u postupcima iz članka 27. stavka 3., članaka 32., 39. i 42. na korištenje najpogodnije pravne pomoći ili najšireg oslobađanja troškova postupka koje propisuje pravo države članice izvršenja. |
Stranka koja pokreće postupak a koja je, u državi članici podrijetla, koristila potpunu ili djelomičnu pravnu pomoć , pomoć za troškove posredovanja ili je bila oslobođena od troškova, ima pravo, u postupcima iz članka 27. stavka 3., članaka 32., 39. i 42. na korištenje najpogodnije pravne pomoći ili najšireg oslobađanja troškova postupka koje propisuje pravo države članice izvršenja. |
Amandman 53
Prijedlog uredbe
Članak 63. – stavak 1. – točka a
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 54
Prijedlog uredbe
Članak 63. – stavak 1. – točka d
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 55
Prijedlog uredbe
Članak 63. – stavak 1. – točka ea (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 56
Prijedlog uredbe
Članak 63. – stavak 1. – točka g
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 57
Prijedlog uredbe
Članak 64. – stavak 1. – uvodni dio
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Po zahtjevu uz koji je priloženo obrazloženje središnjeg tijela ili drugog tijela države članice s kojom dijete ima bitnu vezu, središnje tijelo države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište i u kojoj se ono nalazi može , neposredno ili putem nadležnih tijela ili drugih tijela: |
1. Po zahtjevu uz koji je priloženo obrazloženje središnjeg tijela ili drugog tijela države članice s kojom dijete ima bitnu vezu, središnje tijelo države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište i u kojoj se ono nalazi mora , neposredno ili putem nadležnih tijela ili drugih tijela: |
Amandman 58
Prijedlog uredbe
Članak 64. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Ako se razmatra odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te položaj djeteta to nalaže, tijelo države članice može zatražiti od bilo kojeg tijela druge države članice koje ima informacije važne za zaštitu djeteta dostavu tih informacija. |
2. Ako se razmatra odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te položaj djeteta to nalaže, tijelo države članice mora zatražiti od bilo kojeg tijela druge države članice koje ima informacije važne za zaštitu djeteta dostavu tih informacija. |
Amandman 59
Prijedlog uredbe
Članak 64. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2.a Ako se razmatraju stvari povezane s roditeljskom odgovornošću, središnje tijelo države članice u kojoj dijete ima svoje uobičajeno boravište bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje središnje tijelo države članice čije je dijete ili jedan od roditelja državljanin o postojanju postupka. |
Amandman 60
Prijedlog uredbe
Članak 64. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Tijelo države članice može zahtijevati od tijela druge države članice pomoć u provedbi odluka povezanih s roditeljskom odgovornošću donesenih na temelju ove Uredbe, osobito u osiguranju učinkovite primjene prava na kontakt i prava na održavanje redovitog izravnog kontakta. |
3. Tijelo države članice mora zahtijevati od tijela druge države članice pomoć u provedbi odluka povezanih s roditeljskom odgovornošću donesenih na temelju ove Uredbe, osobito u osiguranju učinkovite primjene prava na kontakt i prava na održavanje redovitog izravnog kontakta. |
Amandman 61
Prijedlog uredbe
Članak 64. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Tijela države članice u kojoj dijete nema uobičajeno boravište, na zahtjev osobe koja ima boravište u toj državi članici i koja želi steći ili ostvarivati pravo na kontakt s djetetom, ili na zahtjev središnjeg tijela druge države članice, prikupljaju informacije ili dokaze te mogu izdati utvrđenje o podobnosti takve osobe za ostvarivanje prava na kontakt i o uvjetima u kojima se konatkt može ostvarivati. |
5. Tijela države članice u kojoj dijete nema uobičajeno boravište, na zahtjev srodnika ili člana obitelji koji ima boravište u toj državi članici i koji želi steći ili ostvarivati pravo na kontakt s djetetom, ili na zahtjev središnjeg tijela druge države članice, prikupljaju informacije ili dokaze te mogu izdati utvrđenje o podobnosti tih osoba za ostvarivanje prava na kontakt i o uvjetima u kojima se kontakt može ostvarivati. |
Amandman 62
Prijedlog uredbe
Članak 64. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5.a Tijelo države članice može od središnjeg tijela druge države članice zatražiti informacije o nacionalnom zakonodavstvu te države članice o pitanjima koja su obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe i koja su relevantna za razmatranje predmeta na osnovi ove Uredbe. Nadležno tijelo države članice kojoj je zahtjev podnesen odgovara u najkraćem roku. |
Amandman 63
Prijedlog uredbe
Članak 65. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Kada tijelo nadležno u skladu s ovom Uredbom razmatra smještaj djeteta u ustanovu za skrb ili u udomiteljsku obitelj u drugoj državi članici, najprije dobiva pristanak nadležnog tijela u toj drugoj državi članici. U tu svrhu to će tijelo, putem središnjeg tijela svoje države članice, prenijeti središnjem tijelu države članice u koju dijete treba smjestiti zahtjev za pristanak koji uključuje izvješće o djetetu zajedno s razlozima predloženog smještaja ili pružanja skrbi. |
1. Kada tijelo nadležno u skladu s ovom Uredbom razmatra smještaj djeteta kod članova obitelji, u udomiteljsku obitelj ili u sigurnu ustanovu za skrb u drugoj državi članici, najprije dobiva pristanak nadležnog tijela u toj drugoj državi članici. U tu svrhu to će tijelo, putem središnjeg tijela svoje države članice, prenijeti središnjem tijelu države članice u koju dijete treba smjestiti zahtjev za pristanak koji uključuje izvješće o djetetu zajedno s razlozima predloženog smještaja ili pružanja skrbi. Države članice jamče da roditelji i srodnici djeteta, bez obzira na njihovo mjesto boravišta, mogu imati redovni kontakt, osim ako bi se time ugrozila dobrobit djeteta. |
Amandman 64
Prijedlog uredbe
Članak 65. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Ako nadležno tijelo namjerava poslati socijalne radnike u drugu državu članicu kako bi se utvrdilo je li udomljavanje u toj državi u skladu s dobrobiti djeteta, o tome obavještava dotičnu državu članicu. |
Amandman 65
Prijedlog uredbe
Članak 66. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Svako središnje tijelo samostalno pokriva svoje troškove. |
4. Osim ako se država članica koja podnosi zahtjev i država članica koja prima zahtjev ne dogovore drugačije, svako središnje tijelo samostalno pokriva svoje troškove. |
Amandman 66
Prijedlog uredbe
Članak 79. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Do [10 godina od datuma primjene] Komisija Europskome parlamentu, Vijeću te Europskome gospodarskom i socijalnom odboru podnosi izvješće o ex post evaluaciji ove Uredbe potkrijepljeno informacijama koje joj dostavljaju države članice. Uz ovo izvješće prilaže se, prema potrebi, zakonodavni prijedlog. |
Do [pet godina od datuma primjene] Komisija Europskome parlamentu, Vijeću te Europskome gospodarskom i socijalnom odboru podnosi izvješće o ex post evaluaciji ove Uredbe potkrijepljeno informacijama koje joj dostavljaju države članice. Uz ovo izvješće prilaže se, prema potrebi, zakonodavni prijedlog. |
Amandman 67
Prijedlog uredbe
Članak 79. – stavak 2. – točka aa (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
(1) SL C 77, 28.3.2002., str. 1.
(34) Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1347/2000 (SL L 338, 23.12.2003., str. 1.).
(35) Vidjeti Prilog V.
(34) Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1347/2000 (SL L 338, 23.12.2003., str. 1.).
(35) Vidi Prilog V.
(1a) CM/Rec(2012)2 od 28. ožujka 2012.
(1a) CM/Rec(2012)2 od 28. ožujka 2012.