ISSN 1977-1088 |
||
Službeni list Europske unije |
C 181 |
|
![]() |
||
Hrvatsko izdanje |
Informacije i objave |
Svezak 59. |
Obavijest br. |
Sadržaj |
Stranica |
|
||
|
|
I. Rezolucije, preporuke i mišljenja |
|
|
REZOLUCIJE |
|
|
Europski parlament |
|
|
2013. listopad 08 |
|
2016/C 181/01 |
||
2016/C 181/02 |
||
2016/C 181/03 |
||
2016/C 181/04 |
||
2016/C 181/05 |
||
2016/C 181/06 |
||
2016/C 181/07 |
||
|
2013. listopad 09 |
|
2016/C 181/08 |
||
2016/C 181/09 |
||
2016/C 181/10 |
||
|
2013. listopad 10 |
|
2016/C 181/11 |
||
2016/C 181/12 |
||
2016/C 181/13 |
||
2016/C 181/14 |
||
2016/C 181/15 |
||
2016/C 181/16 |
||
2016/C 181/17 |
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o nedavnom nasilju u Iraku (2013/2874(RSP)) |
|
II. Informacije |
|
|
INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
|
|
Europski parlament |
|
|
2013. listopad 09 |
|
2016/C 181/18 |
||
2016/C 181/19 |
|
III Pripremni akti |
|
|
EUROPSKI PARLAMENT |
|
|
2013. listopad 08 |
|
2016/C 181/20 |
||
2016/C 181/21 |
||
2016/C 181/22 |
||
2016/C 181/23 |
||
2016/C 181/24 |
||
2016/C 181/25 |
||
|
2013. listopad 09 |
|
2016/C 181/26 |
||
2016/C 181/27 |
||
2016/C 181/28 |
||
2016/C 181/29 |
||
2016/C 181/30 |
||
|
2013. listopad 10 |
|
2016/C 181/31 |
||
2016/C 181/32 |
||
2016/C 181/33 |
OZNAKE POSTUPAKA
(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.) Amandmani Parlamenta: Novi tekst piše se podebljanim kurzivom . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta podebljanim kurzivom i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta. |
HR |
|
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/1 |
EUROPSKI PARLAMENT
ZASJEDANJE 2013. – 2014.
Dnevne sjednice od 7. do 10. listopada 2013.
Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 13 E, 17.1.2014.
Tekst o razrješnici za financijsku godinu 2011., usvojen 9. listopada 2013., objavljen je u SL L 328, 7.12.2013.
USVOJENI TEKSTOVI
I. Rezolucije, preporuke i mišljenja
REZOLUCIJE
Europski parlament
2013. listopad 08
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/2 |
P7_TA(2013)0394
Korupcija u javnom i privatnom sektoru: učinak na ljudska prava u trećim zemljama
Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o korupciji u javnim i privatnim sektorima: utjecaj na ljudska prava u trećim zemljama (2013/2074(INI))
(2016/C 181/01)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije otvorenu za potpisivanje u Meridi 9. prosinca 2003., |
— |
uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
— |
uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju o borbi protiv podmićivanja stranih javnih dužnosnika u međunarodnom poslovanju Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) otvorenu za potpisivanje u Parizu 17. prosinca 1997. i preporuke kojima se ona dopunjuje, |
— |
uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 12. prosinca 2011. o „Ljudskim pravima i demokraciji u središtu vanjskog djelovanja EU-a – prema učinkovitijem pristupu” (COM(2011)0886), |
— |
uzimajući u obzir Strateški okvir EU-a za ljudska prava i demokraciju i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju kako ih je na svojem 3179. sastanku od 25. lipnja 2012. usvojilo Vijeće za vanjske poslove, |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 8. svibnja 2001. o „Ulozi Europske unije u promicanju ljudskih prava i demokratizacije u trećim zemljama” (COM(2001)0252), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 25. listopada 2011. o „Obnovljenoj strategiji EU-a za društvenu odgovornost korporacija za razdoblje 2011. – 2014.” (COM(2011)0681), |
— |
uzimajući u obzir zbirku dokumenata Vijeća „Uključivanje ljudskih prava i rodne jednakosti u Europsku sigurnosnu i obrambenu politiku” (1) te posebno dokument Vijeća „Opći standardi ponašanja tijekom operacija ESOP-a” (dok. 08373/3/2005), |
— |
uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000., |
— |
uzimajući u obzir globalni plan djelovanja „Ispunjenje obećanja: ujedinjeni u postizanju milenijskih razvojnih ciljeva” koji je Opća skupština UN-a donijela 10. listopada 2010., |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 27. veljače 2013. o „Pristojnom životu za sve: okončanje siromaštva i pružanje održive budućnosti svijetu” (COM(2013)0092), |
— |
uzimajući u obzir izvješće Europske investicijske banke (EIB) o „Politici o sprečavanju i onemogućivanju korupcije, prijevare, tajnog dogovaranja, pranja novca i financiranja terorizma u aktivnostima Europske investicijske banke” (politika EIB-a za borbu protiv prijevara) usvojeno 2008., |
— |
uzimajući u obzir Politiku i postupke provođenja Europske banke za obnovu i razvoj koji su stupili na snagu u ožujku 2009., |
— |
uzimajući u obzir Vodeća načela o poduzetništvu i ljudskim pravima: provođenje okvira Ujedinjenih naroda zaštite, poštovanja i pomoći (HR/PUB/11/04), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2011.o vanjskoj politici EU-a kojom se podržava demokratizacija (2), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (3), |
— |
uzimajući u obzir Smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava kako su usvojene na 2914. sastanku Vijeća za opće poslove od 8. prosinca 2008., |
— |
uzimajući u obzir Dokument iz Montreuxa o bitnim međunarodnim pravnim obvezama i dobrim praksama za države povezane s operacijama privatnih vojnih i zaštitarskih kompanija tijekom oružanog sukoba koji je usvojen u Montreuxu 17. rujna 2008., |
— |
uzimajući u obzir Kaznenopravnu konvenciju Vijeća Europe o korupciji otvorenu za potpisivanje 27. siječnja 1999. i Građanskopravnu konvenciju Vijeća Europe o korupciji otvorenu za potpisivanje 4. studenog 1999. te rezolucije (98) 7 i (99) 5 koje je Odbor ministara Vijeća Europe usvojio 5. svibnja 1998. (prvu) te 1. svibnja 1999. (potonju) i kojima se uspostavlja Skupina država za borbu protiv korupcije (GRECO), |
— |
uzimajući u obzir Izjavu iz Jakarte o načelima za antikorupcijske agencije usvojenu 26. i 27. studenog 2012., |
— |
uzimajući u obzir pariška Načela za nacionalne institucije za ljudska prava (4), |
— |
uzimajući u obzir Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća (5), |
— |
uzimajući u obzir Tripartitnu deklaraciju Međunarodne organizacije rada o načelima koja se odnose na multinacionalna društva i socijalnu politiku (6), |
— |
uzimajući u obzir Inicijativu UN-a o globalnom paktu (7), |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni kodeks ponašanja za privatne pružatelje zaštitarskih usluga, |
— |
uzimajući u obzir Ugovor o trgovini oružjem usvojen na Završnoj konferenciji Ujedinjenih naroda o Ugovoru o trgovini oružjem održanoj u New Yorku od 18. do 28. ožujka 2013. (8), |
— |
uzimajući u obzir članak 48. i članak 119. stavak 2. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0250/2013), |
A. |
budući da se korupcija može definirati kao zloupotreba povjerene ovlasti radi izravne ili neizravne osobne koristi pojedinca ili kolektiva i budući da korupcijski postupci obuhvaćaju zločine podmićivanja, pronevjere, protuzakonitog posredovanja, zloupotrebe položaja i nezakonitog bogaćenja, kako su definirani u Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv korupcije; budući da su prijevara, iznuda, ucjena, zloupotreba diskrecijskih ovlasti, pristranost, nepotizam, klijentelizam i nezakoniti politički doprinosi usko povezani s korupcijom; budući da se korupcija može povezati s organiziranim kriminalom koji se provodi pod kolektivnim vodstvom usporedno sa službenim strukturama, osobito ako vlasti ne provode zakone; |
B. |
budući da se uz pomoć korupcije uporno ponavljaju i pogoršavaju nejednaki, nepravedni i diskriminacijski ishodi s obzirom na jednako ostvarivanje ljudskih prava, bez obzira na to je li riječ o građanskim, političkim, gospodarskim ili socijalnim i kulturnim pravima; budući da korupcija može imati negativne posljedice na okoliš i nerazmjerno utječe na najugroženije i marginalizirane skupine društva, i to ne dopuštanjem njihova jednakog pristupa političkom sudjelovanju, javnim uslugama, pravdi, sigurnosti, zemlji, radnim mjestima, obrazovanju, zdravlju i stanovanju te budući da korupcija osobito utječe na napredak prema iskorjenjivanju diskriminacije, prema jednakosti spolova i osnaženju žena ograničavanjem sposobnosti žena da traže svoja prava; |
C. |
budući da korupcija može dovesti u pitanje gospodarski razvoj povremenim opstruiranjem poduzetništva i ulaganja; |
D. |
budući da je borba protiv korupcije dio načela dobrog upravljanja, kako se zagovara i određuje u članku 9. stavku 3. i članku 97. Sporazuma iz Cotonoua; |
E. |
budući da djela korupcije i kršenja ljudskih prava najčešće uključuju zloupotrebu ovlasti, manjak odgovornosti i institucionalizaciju raznih oblika diskriminacije; budući da je korupcija redovito učestalija ako je ostvarivanje ljudskih prava manjkavo ili izostaje te budući da se zbog korupcije često dovodi u pitanje djelotvornost institucija i pravnih subjekata koji obično izvršavaju uzajamne provjere vlasti i namjena im je da jamče poštovanje demokratskih načela i ljudskih prava kao što su parlamenti, tijela vlasti koja provode zakone, pravosuđe, pravni sustavi i civilno društvo; |
F. |
budući da je korupcija općenito duboko ukorijenjena u mentalitete društava koje prožima te budući da bi se svi napori za njezino suzbijanje trebali ponajprije usmjeriti na obrazovni sustav i imati za cilj osobe od njihove najranije dobi; |
G. |
budući da države ponekad propuštaju djelovati na sprečavanju ili kažnjavanju korupcije u javnom i privatnom sektoru čime krše svoje međunarodne obveze u okviru Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i drugih relevantnih međunarodnih i regionalnih instrumenata o ljudskim pravima; |
H. |
budući da se korupcijom iskrivljuju veličina i sastav državnih rashoda, čime se ozbiljno šteti sposobnosti države da se u najvećoj mjeri koristi dostupnim resursima kako bi u potpunosti ostvarila gospodarska, socijalna i kulturna prava te budući da korupcija preusmjeruje velike količine financijskih sredstava s ulaganja u gospodarstvo, čime se onemogućuje oporavak država u ekonomskoj krizi, što obuhvaća i države članice EU-a; |
I. |
budući da korupcija na visokim položajima može ozbiljno podrivati i destabilizirati države o kojima je riječ te napasti samo središte države; |
J. |
budući da, prema podacima Svjetske banke, korupcija čini 5 % svjetskog BDP-a (2,6 bilijuna USD), pri čemu se svake godine preko 1 bilijun USD isplati kao mito; i budući da korupcija dodaje do 10 % ukupnog troška poslovanja na globalnoj osnovi i 25 % troška ugovora javne nabave u državama u razvoju (9); |
K. |
budući da Svjetska banka procjenjuje da se svake godine iz javnih proračuna zemalja u razvoju preko korupcije na visokoj razini ukrade i u inozemstvu sakrije između 20 i 40 milijardi USD, što iznosi od 20 do 40 % službene pomoći za razvoj (10); |
L. |
budući da su zemlje u razvoju od 2000. do 2009. izgubile 8,44 bilijuna USD zbog nezakonitih financijskih tokova, deset puta više nego što su primile u inozemnoj pomoći; budući da su zemlje u razvoju svake godine tijekom prošlog desetljeća izgubile 585,9 milijardi USD preko nezakonitih tokova; budući da je novac koji se svake godine ukrade preko korupcije dostatan da se gladni u svijetu nahrane 80 puta, a mito i krađa povećavaju ukupni trošak projekata kojima se nastoje osigurati sigurna voda za piće i sanitarni sustav diljem svijeta za čak 40 % (11); |
M. |
budući da je korupcija, prijeteći učvršćenju demokracije i ostvarenju ljudskih prava, i nadalje temeljni uzrok i katalizator sukoba, rasprostranjenih kršenja međunarodnog humanitarnog prava i nekažnjavanja u zemljama u razvoju te budući da je nepromijenjeno stanje korupcije i nezakonitog bogaćenja na položajima državne moći dovelo do otimanja vlasti i neotuđivosti vlasti te do stvaranja novih paravojnih skupina i raširenog nasilja; |
N. |
budući da se korupcijom u pravosudnom sektoru krše načelo nediskriminacije, pristup pravdi i pravo na pošteno suđenje i na djelotvoran pravni lijek, što je nužno za ostvarivanje svih drugih ljudskih prava te budući da se korupcijom ozbiljno narušava neovisnost, sposobnost i nepristranost pravosuđa i javne uprave potičući pritom nepovjerenje u javne institucije, dovodeći u pitanje vladavinu prava i vodeći u nasilje; |
O. |
budući da pružanje javnih usluga državama omogućuje da ispune svoje međunarodne obveze o ljudskim pravima, jamčeći opskrbu vodom, hranu, zdravlje, obrazovanje, stanovanje, sigurnost i red kao sastavnice ljudskog razvoja te budući da korupcija u javnoj nabavi buja u nedostatku otvorenosti, transparentnosti, informacija, nadmetanja, poticaja, jasnih pravila i propisa koji se strogo provode i isto tako kad ne postoje neovisni mehanizmi za praćenje i sankcioniranje; |
P. |
budući da rasprostranjena korupcija, nedostatak transparentnosti, pristupa informacijama i uključivog sudjelovanja u odlučivanju sprečavaju građane da vlade i političke predstavnike pozivaju na odgovornost kako bi se jamčilo da se prihod povezan s ispitivanjem resursa i tržišta upotrebljava za ostvarivanje njihovih ljudskih prava; budući da su vlade obvezne činiti sve u svojoj moći da se bore protiv korupcije u javnim i privatnim kompanijama; |
Q. |
budući da branitelji ljudskih prava, mediji, organizacije civilnog društva, sindikati i istraživački novinari imaju ključnu ulogu u borbi protiv korupcije temeljitim ispitivanjem javnih proračuna, praćenjem aktivnosti vlada i velikih, te posebno multinacionalnih, kompanija i financiranja političkih stranaka, pružanjem vještina za izgradnju kapaciteta i stručnog znanja i traženjem transparentnosti i odgovornosti; budući da su novinari koji izvješćuju o korupciji i organiziranom kriminalu sve češće meta uznemirivanja organiziranih zločinačkih skupina, „paralelnih vlasti” i tijela javne vlasti, osobito u zemljama u razvoju; |
R. |
budući da su slobodni i neovisni tisak i mediji, i oni internetski i oni izvan interneta, presudni za jamčenje transparentnosti i kontrole, koje su potrebne za suzbijanje korupcije, pružanjem platforme za raskrinkavanje korupcije i davanjem građanima i društvu pristupa informacijama; |
S. |
budući da otvoreni podaci i otvorena vlast građane osnažuju pružanjem pristupa informacijama o vladinim proračunima i rashodima; |
T. |
budući da su zviždači ključni za raskrinkavanje korupcije, prijevare, lošeg upravljanja i zloporabe ljudskih prava, unatoč visokom osobnom riziku kojemu se izlažu, te budući da nedostatak zaštite od odmazde, kontrole nad zakonima o informiranju, uvredi i kleveti te neodgovarajuće istrage tvrdnji zviždača mogu odvratiti osobe od prijavljivanja nedjela i često mogu kompromitirati njihovu osobnu sigurnost te sigurnost njihovih obitelji; budući da EU ima obvezu zaštititi ih, osobito uz najdjelotvorniju uporabu instrumenata za suradnju poput Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; |
U. |
budući da izvanredne situacije i prispjela pomoć nude prilike za korupciju zbog prirode aktivnosti i složenosti radnji i njihovih izvršitelja te budući da te „prilike” obuhvaćaju podmićivanje, opstruiranje, iznuđivanje s kojim se suočava osoblje agencija za pomoć, neprofesionalno ponašanje osoblja agencija za pomoć, prijevare, lažno računovodstvo, protuzakonito prisvajanje primljene pomoći i iskorištavanje potrebitih i da te prilike potiču raširen osjećaj očajanja u vezi s tijelima javne vlasti svake vrste; budući da je otuđenje humanitarne pomoći ozbiljna povreda međunarodnog humanitarnog prava; |
V. |
budući da se 25 % svih istraga koje pokreće Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) odnosi na europsku vanjsku pomoć trećim zemljama te budući da je 17,5 milijuna EUR vraćeno zahvaljujući tim istragama (12); |
W. |
budući da bi pomoć EU-a zemljama u razvoju mogla propasti bez sustava kojim nisu obuhvaćene primjerene uzajamne provjere vlasti u državama korisnicima i cjelovito neovisno praćenje sustava integriteta koji se podrazumijeva pri uporabi financijskih sredstava; |
X. |
budući da su europske javne banke, koje su institucije EU-a (EIB) ili čija su većina dioničara države članice EU-a (EBRD), navodno uključene u skandale s korupcijom u svom djelovanju izvan Europske unije; |
Y. |
budući da donatori pomoći i međunarodne financijske institucije kao što su Svjetska banka i Međunarodni monetarni fond (MMF) trebaju poticati djelotvornu reformu upravljanja u zemljama dužnicima i doprinositi djelotvornoj borbi protiv korupcije, pa i kritičkim ocjenama i upozoravanjem na dokazane opasnosti od korupcije i gubitak ljudskih prava povezan s mnogim mjerama nametnutim u kontekstu programa strukturne prilagodbe poput privatizacije državnih kompanija i resursa; |
Z. |
budući da se trgovanje ljudskim bićima umnogome oslanja na složene korumpirane mreže koje se protežu kroz sve ogranke vlasti, javne uprave, tijela koja provode zakone i privatnog sektora u zemljama porijekla, provoza i odredišta žrtava te budući da se korupcijom oslabljuje djelovanje aktera koji se bore protiv trgovanja ljudima zbog korumpiranosti policije i pravosudnog osoblja te tijekom postupaka uhićenja i sudskog progona trgovaca ljudima i tijekom pružanja pravne pomoći i zaštite svjedoka žrtvama trgovanja ljudima; |
AA. |
budući da korumpiranost i nesavjesno ponašanje oružanih snaga, obrambenog sektora, tijela vlasti koja provode zakone i mirovnih snaga prouzročuje ozbiljne rizike za živote, tjelesni integritet, zaštitu, slobodu i prava građana u zemljama u razvoju te budući da su za obrambeni sektor i javnu nabavu za potrebe obrane i nadalje svojstvene neprihvatljive razine korupcije i da su oni posebno zaštićeni povjerljivošću na osnovi nacionalne sigurnosti; budući da bi javnu nabavu pri opskrbi sigurnosnom opremom trebalo pomno nadgledati; |
AB. |
budući da su i javni i privatni subjekti tijekom proteklih dvadeset godina eksponencijalno povećali svoje korištenje uslugama privatnih vojnih i zaštitarskih kompanija te budući da su, zbog prirode svojih aktivnosti, privatne vojne i zaštitarske kompanije posebno podložne korupciji te su optuživane za teške zloporabe ljudskih prava, unatoč pretežnom djelovanju na području koje nije strogo regulirano, bez odgovornosti javnosti koja se općenito zahtijeva od oružanih snaga; |
AC. |
budući da je razina provedbe, uporabe i učinkovitosti uzajamne pravne pomoći i mehanizama povrata imovine u skladu s poglavljima IV. i V. Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije i dalje niska među državama potpisnicama Konvencije te budući da te države potpisnice tek trebaju u potpunosti ispuniti svoje obveze iz poglavlja IV. (Međunarodna suradnja) i poglavlja V. (Povrat imovine) Konvencije u vezi s međunarodnom suradnjom i, konkretnije, tek trebaju u dovoljnoj mjeri ispuniti svoje obveze o uzajamnoj pravnoj pomoći iz članka 46. Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije; |
AD. |
budući da loše regulirana i netransparentna svjetska trgovina konvencionalnim oružjem i streljivom potiče sukobe, korupciju, siromaštvo, zloporabu ljudskih prava i nekažnjavanje; |
AE. |
budući da se korupcija velikih razmjera u zemljama u razvoju događa većinom uz sudioništvo, pa čak i pomoć određenih poslovnih ljudi, pravnika, financijskih institucija i javnih dužnosnika u razvijenim zemljama, uključujući i države članice EU-a, te budući da su te institucije i korporacije, uz očito nepoštovanje propisa o borbi protiv pranja novca na razini EU-a i na međunarodnoj razini, omogućile kanale za pranje prihoda stečenih korupcijom u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju kako bi stvorile netransparentne strukture i skrile imovinu u „poreznim oazama”; |
AF. |
budući da pristup mjerama protiv korupcije koji se temelji na ljudskim pravima povećava razinu opće osviještenosti o tome da, osim na javna financijska sredstva, korupcija utječe i na pojedinačna prava i mogućnosti građana; budući da će uska povezanost međunarodnih pokreta za borbu protiv korupcije i onih za ljudska prava podići razinu osviještenosti javnosti i zahtijevanja otvorenosti, odgovornosti i pravde te budući da povezivanje djela korupcije s povredama ljudskih prava stvara nove mogućnosti za djelovanje, osobito kad je moguće suprotstaviti se korupciji uz korištenje postojećim nacionalnim, regionalnim i međunarodnim mehanizmima za praćenje poštovanja ljudskih prava; |
Usklađenost unutarnje i vanjske politike
1. |
vjeruje da EU može postati pouzdan i utjecajan lider u borbi protiv korupcije samo ako se na odgovarajući način suoči s problemima organiziranog kriminala, korupcije i pranja novca unutar svojih granica; u tom smislu pozdravlja „Izvješće o borbi protiv korupcije u EU-u” koje će objaviti Komisija; nada se da će utvrđivanje područja podložnih korupciji u državama članicama koje je provela Komisija pomoći da se pojačaju napori protiv korupcije, olakša razmjena najboljih praksi, utvrde tendencije u EU-u i potakne uzajamno učenje i daljnje poštovanje obveza preuzetih u sklopu EU-a i međunarodnih obveza; poziva Komisiju da predstavi političke inicijative EU-a na području borbe protiv korupcije kao što je Akcijski plan EU-a protiv korupcije; |
2. |
u tom smislu pozdravlja ponovno razmatranje Direktive o oporezivanju štednje čime se u stvarnosti nastoji ukinuti bankovna tajna; smatra da je jačanje propisa i transparentnosti kad je riječ o registrima trgovačkih društava i trustova u svim državama članicama EU-a preduvjet za rješavanje korupcije i u EU-u i u trećim zemljama; vjeruje da se u propisima EU-a treba nametnuti obveza da se registriraju sve pravne strukture i podaci o njihovu stvarnom vlasništvu te da se ti podaci objave na internetu uz elektroničko praćenje i u formatu koji se može pretraživati kako bi im se moglo pristupiti bez plaćanja; |
3. |
mišljenja je da EU treba slijediti primjer Sjedinjenih Država koje su 2012. usvojile Akt o odgovornosti vladavine prava potaknut slučajem Sergeja Magnjitskog te donijeti sličan zakon na razini EU-a kao svojstven i operativni okvir kojim se uspostavlja poveznica između korupcije i kršenja ljudskih prava; stoga poziva Vijeće da donese odluku kojom se utvrđuje zajednički popis EU-a s imenima dužnosnika upletenih u smrt Sergeja Magnjitskog, u pravosudno zataškavanje koje je uslijedilo i u aktualno i neprekidno uznemiravanje njegove obitelji; dodaje da se tom odlukom Vijeća tim dužnosnicima trebaju nametnuti ciljane sankcije kao što su zabrana izdavanja viza u cijelom EU-u i nalog za zamrzavanje sve financijske imovine koju oni ili njihova najbliža obitelj imaju u Europskoj uniji; poziva Komisiju da sastavi akcijski plan radi stvaranja mehanizma za popisivanje i nametanje sličnih ciljanih sankcija dužnosnicima trećih zemalja (čime se obuhvaćaju policajci, tužitelji i suci) upletenima u teške povrede ljudskih prava i pravosudne „manipulacije” nad zviždačima, novinarima koji izvješćuju o korupciji i aktivistima za ljudska prava u trećim zemljama; ističe da kriteriji za uvrštavanje na taj popis trebaju biti sastavljeni na temelju dobro dokumentiranih, dopunjujućih i neovisnih izvora i uvjerljivih dokaza te da treba omogućiti mehanizme za prigovor ciljanih osoba; |
Odgovornost i transparentnost vanjske pomoći i javnih proračuna
4. |
potpuno podržava predanost EU-a da u svim svojim razvojnim politikama obuhvati i usmjeri koncept demokratskog vlasništva, tj. djelotvornog i punog sudjelovanja osoba u oblikovanju, provedbi i praćenju razvojnih strategija i politika donatora i partnerskih vlada; mišljenja je da ta politika potiče uključivanje korisnika programa i time doprinosi boljem praćenju i odgovornosti u borbi protiv korupcije; potiče Komisiju i države članice da primijene načelo prema kojem korištenje njihovim programima razvojne pomoći treba biti uvjetovano poštovanjem međunarodnih normi protiv korupcije i da unesu odredbu protiv korupcije u ugovore o javnoj nabavi kako je preporučio OECD; traži od Komisije da nastavi poticati visoke razine transparentnosti pomoći u digitalnim formatima koje mogu očitati strojevi i da se služi zajedničkim standardom kako bi se jamčila usporedivost s drugim donatorima te konkretnije u skladu s potrebama vlada primateljica; |
5. |
ističe da, radi jamčenja da se mehanizmima mješovitih sredstava proširuje djelotvornost razvojnog financiranja, upravljanje tim instrumentima treba preispitati s ciljem pružanja veće transparentnosti kriterija odabira projekata i odgovornosti društvu u cjelini; podsjeća da bi se uspostavljanjem kritičnog broja minimalnih uvjeta za odabir projekata, praćenjem i ocjenjivanjem mogla olakšati usporedivost i usklađena osnovica za informiranje o uspješnosti djelovanja; primjećuje da bi se o napretku i razvojnom učinku projekata trebalo sustavno izvješćivati kako bi se opravdalo korištenje sredstvima pomoći u sklopu mehanizama mješovitih sredstava, ne samo donatorima i uključenim europskim financijskim institucijama, već i općoj javnosti; |
6. |
zauzima stajalište da Komisija treba nametnuti najvišu razinu integriteta u postupcima javne nabave za provođenje projekata koje financira EU, osobito promicanjem lakšeg pristupa pozivima na podnošenje ponuda za lokalne organizacije; ističe da pristupu javnoj nabavi koji se temelji na ljudskim pravima koristi sudjelovanje subjekata širokog raspona, osobito onih na koje utječe postupak nadmetanja (kao što su udruženja zemljoposjednika te zapostavljene skupine); smatra da se pristupom javnoj nabavi koji se temelji na ljudskim pravima također potiču vlasti da osnaže zapostavljene skupine da se one same natječu u postupcima javne nabave i da prošire kriterije prema kojima se trgovačka društva ocjenjuju u postupcima javne nabave; podsjeća da je praćenje ishoda projekata u suradnji s civilnim društvom i pozivanje na odgovornost lokalnih vlasti nužno za utvrđivanje rabe li se sredstva EU-a ispravno; snažno potiče Komisiju da ne dodjeljuje projekte izvođačima čiji stvarni vlasnici nisu poznati ili koji imaju korporativnu strukturu koja im omogućuje da se lako uključe u prijenos cijena; |
7. |
snažno potiče EU da unaprijedi transparentnost podupiranjem stvaranja globalnog sustava za praćenje pruženih jamstava pomoći kako bi države donatorice održale svoja obećanja o pomoći i kako bi ih se pozvalo na odgovornost za projekte, institucije ili skupine koje podupiru; |
8. |
k tomu podsjeća na potrebu da se spriječe korupcijske metode kao što su napuhavanje troškova projekata, plaćanja za izmišljene projekte i radnike, neodgovarajuća i korupcijska uporaba ekonomskih i/ili industrijski kompenzacija, izravno otuđenje državnih sredstava, napuhani putni troškovi i podmićivanje, među ostalim praksama, pri provedbi projekata koje financira EU; stoga ustraje u potrebi praćenja lanca financiranja EU-a u cijelosti, što obuhvaća oblikovanje politike i propisa, planiranje i donošenje proračuna, financiranje, fiskalne prijenose, upravljanje i razvoj programa, podnošenje ponuda i javnu nabavu, izgradnju, djelovanje i održavanje te plaćanje usluga; |
9. |
predlaže da Komisija promiče mehanizme izvješćivanja u sklopu OLAF-a kad je riječ o zloporabi sredstava EU-a među sudionicima javnih natječaja i korisnicima pomoći EU-a te da donese političke smjernice o postupanju s informacijama koje dostavljaju zviždači u vezi s tom zloporabom u trećim zemljama čime će se omogućiti primjerene popratne mjere, povratne informacije i zaštita protiv odmazde uz posvećivanje posebne pozornosti položaju najugroženijih skupina stanovništva, osobito žena, u mnogim zemljama u razvoju jer su one naročito podložne tome da budu meta korupcije i da surađuju na njezinu raskrinkavanju, no i da budu ugrožene i stigmatizirane zbog suradnje; |
10. |
ističe da EU mora naglasiti važnost ostvarivanja prava na sudjelovanje i prava na pristup informacijama i mehanizmima javne odgovornosti kao što su dostupni podaci kao ključna načela demokracije u sklopu svih platformi za dijalog s trećim zemljama, čime su obuhvaćeni i bilateralni odnosi i oni na najvišoj razini; ističe da je u tom smislu ključna sloboda tiska i medija, i onih internetskih i onih izvan interneta; predlaže da EU financira projekte u trećim zemljama radi podupiranja provođenja tih načela, osobito u zemljama koje prolaze kroz procese demokratizacije, jamčeći integraciju načela jednakosti spolova, osiguravajući da je u te procese uključeno civilno društvo, osobito branitelji ljudskih prava, sindikati, žene te posebno ugrožene skupine, i pomažući pri oblikovanju zakona za djelotvornu zaštitu zviždača; |
11. |
primjećuje da u tom smislu EU mora služiti kao primjer; ustraje u tome da bi se EU i njegove države članice trebali aktivno uključiti u međunarodne inicijative za veću proračunsku transparentnost kao što su Partnerstvo za otvorenu vlast, Inicijativa za proračunsku otvorenost i Inicijativa za transparentnost međunarodne pomoći kako bi se takvo uključivanje promicalo među partnerskim zemljama kao prijeka potreba u okviru međunarodnih standarda o ljudskim pravima; |
12. |
poziva Komisiju da predloži proširenje definicije branitelja ljudskih prava u Smjernicama EU-a o braniteljima ljudskih prava kako bi se njome obuhvatili aktivisti u borbi protiv korupcije, istraživački novinari i osobito zviždači; |
13. |
ističe da EU kao vodeći svjetski donator treba pratiti i proširiti nedavne slučajeve povezivanja dostave vanjske pomoći EU-a s proračunskim reformama kojima je cilj veća transparentnost, bolji pristup podacima i unaprijeđeni procesi sudjelovanja i uskladiti vodeća načela s tim u vezi s drugim donatorima; mišljenja je da EU treba utvrditi jasna i javna mjerila i kriterije u sklopu pristupa koji se temelji na poticajima kako bi vlade primateljice učinile dostupnim svoje proračunske procese i u svoje napore uvrstile sastavnice transparentnosti, sudjelovanja javnosti i nadzora preko izobrazbe ili tehničke pomoći; snažno potiče EU da promiče i podupire razvoj poticajnog okruženja za nadzorna tijela u zemljama u razvoju (što obuhvaća parlamente, revizorske sudove, organizacije civilnog društva i medije) kako bi mogla izvršavati svoje središnje funkcije i tako se boriti protiv korupcije; |
14. |
s druge strane ističe da se EU treba koristiti okvirom „naprednih partnerstava” s trećim zemljama kako bi na djelotvoran način primorao režime u kojima je zavladala endemska korupcija da usvoje reforme za provođenje spomenutih načela; zauzima stajalište da politički dijalog, pritisak i suradnja EU-a prema potrebi za reformom trebaju biti vidljivi i transparentni i trebaju obuhvaćati odgovarajuće i ambiciozne mehanizme praćenja; zauzima stajalište da EU treba javno osuditi donošenje zakona kojima se ograničavaju sloboda medija i aktivnosti civilnog društva kao temeljci odgovornosti i da treba sastaviti strategije za prilagodbu odnosa s tim zemljama kako bi se vidljivo poticala reforma; ističe potrebu za odredbama kojima se jasno definiraju i poštuju ljudska prava u sporazumima s trećim zemljama čime bi se omogućilo da se u slučaju teških povreda ljudskih prava svaki sporazum o partnerstvu proglasi nevažećim; |
15. |
podržava povećanu transparentnost odlučivanja o ulaganjima europskog javnog novca, ponajprije u projekte EIB-a i EBRD-a koji bi mogli imati nepovoljan učinak na ljudska prava; snažno potiče EIB i EBRD da ojačaju svoje politike o borbi protiv prijevare i korupcije kako bi se jamčila puna transparentnost ulaganja izvan Europske unije; ističe potrebu da EIB i EBRD potvrde svoju spremnost da izbjegavaju riskantna ulaganja, osobito preko financijskih posrednika, te da usvoje pristup koji se temelji na riziku i poboljšane procjene utjecaja na ljudska prava projekata koje podupiru, uz posvećivanje dužne pozornosti dobrom odnosu prema ljudskim pravima i integritetu u svim operacijama svojih klijenata; zauzima stajalište da posebnu pozornost treba posvetiti jamčenju sudjelovanja javnosti te bezuvjetnog prethodnog i potkrijepljenog savjetovanja sa zahvaćenim zajednicama, u svim fazama planiranja, provedbe, praćenja i ocjenjivanja financiranih projekata; snažno potiče države članice i Komisiju da se koriste utjecajem koji imaju kao isključivi članovi EIB-a i veliki dioničari EBRD-a kako bi poticale znatne reforme tih institucija radi omogućivanja veće demokratske provjere njihovih odluka i odgovornosti; |
16. |
smatra da međunarodne financijske institucije poput MMF-a i Grupacije Svjetske banke trebaju provesti procjenu rizika od korupcije među mjerama predloženim zemljama dužnicima u sklopu programa strukturne prilagodbe, uz procjenu utjecaja korupcije na ljudska prava; zauzima stajalište da se u programima strukturne prilagodbe trebaju naći i reforme za unapređenje upravljanja i transparentnosti; ustraje u tome da nakon provedbe programa trebaju uslijediti odgovarajući neovisni sustavi nadzora s dobrom financijskom osnovicom u okviru kojih će se provoditi česte revizije i provjere; dodaje da se posebna pozornost treba posvetiti otimačini zemlje, prisilnim deložacijama, javnoj nabavi na području obrane, zasebnim proračunima za obranu i financiranju vojnih i paravojnih aktivnosti u zemljama dužnicima; poziva države članice da se koriste utjecajem koji imaju kao članice MMF-a i Svjetske banke da zahtijevaju veću transparentnost i mehanizme sudjelovanja u pregovorima o programima strukturne prilagodbe i drugim programima financiranja i da potiču veću demokratsku provjeru njihovih odluka i odgovornosti; |
17. |
poziva bilateralne i multilateralne financijske institucije, uključujući Grupaciju Svjetske banke, MMF, banke za regionalni razvoj, agencije za kreditiranje izvoza i banke u privatnom sektoru, da od ekstraktivnih kompanija i od vlada zahtijevaju da se pridržavaju uvjeta iz inicijative „Objavi što plaćaš” i/ili standarda iz Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija (EITI) o transparentnosti plaćanja kao preduvjetu za svu potporu projektima; |
18. |
pozdravlja Akcijski plan protiv korupcije skupine G20 iz Seula i vjeruje da treba održati stvoreni zamah kako bi se osigurao usklađen međunarodni napor kojim se nastoji suzbiti korupcija na glavnim područjima; |
Korupcija i razvojne politike
19. |
naglašava da najsiromašnije ljude u zemljama u razvoju, budući da se snažno oslanjaju na javne službe, nerazmjerno pogađa sitna korupcija, uključujući takozvanu „tihu korupciju” pri čemu javni službenici ne pružaju usluge ili informacije za koje ih plaća vlada (kao u slučajevima odsutnih nastavnika u javnim školama ili liječnika koji izbivaju s posla u ustanovama primarne zdravstvene zaštite); |
20. |
naglašava da korupcija stvara prepreke stranom izravnom ulaganju i odvraća vanjske aktere od upuštanja u ekonomsku suradnju sa zemljama u razvoju; |
21. |
vjeruje da je borba protiv korupcije, uključujući porezne oaze, utaju poreza i nezakoniti bijeg kapitala, dio širih napora za promicanje dobrog upravljanja koje se smatra jednim od ključnih prioriteta za povećavanje učinkovitosti razvojne politike EU-a u Planu za promjenu 2011. (COM(2011)0637); naglašava potrebu potpune i neposredne provedbe Konvencije UN-a protiv korupcije; |
22. |
ističe da sve napore za suzbijanje korupcije treba pratiti podrška programima kojima se nastoji spriječiti korupcija preko obrazovanja i kampanja za podizanje razine osviještenosti; |
23. |
podsjeća na obveze koje su preuzete u okviru Busanskog partnerstva za učinkoviti razvoj i poziva EU i države članice da ih provedu kako bi pojačali zajedničke napore za borbu protiv korupcije i nezakonitih novčanih tokova; |
24. |
vjeruje da je osiguravanje dosljednosti razvojnih politika ključno za borbu protiv korupcije i njezino iskorjenjivanje; također ističe da treba povećati pomoć EU-a na područjima fiskalnog upravljanja i postupaka protiv poreznih prijevara u okviru Instrumenta razvojne suradnje i Europskog fonda za razvoj; |
Unapređenje nadležnosti država članica
25. |
traži od država članica da po potrebi izmijene svoje kaznene zakone kako bi uspostavile nadležnost nad pojedincima svih nacionalnosti koji se nađu na njihovim teritorijima, a koji su počinili nedjela podmićivanja ili pronevjere državnih sredstava bez obzira na to gdje je zločin počinjen dok god se prihodi od tih kaznenih djela nalaze u državi članici o kojoj je riječ ili se ondje vrši pranje tih prihoda ili dok je osoba „usko povezana” s državom članicom, osobito u smislu svoga državljanstva, boravišta ili stvarnog vlasništva kompanije čije se sjedište ili podružnice nalaze u državi članici; |
26. |
ističe međutim da države članice trebaju oprezno prosuđivati kad dostavljaju informacije trećim zemljama o pojedincima koji su optuženi za korupciju, pronevjeru ili utaju poreza kako ne bi neopravdano uplele branitelje ljudskih prava, što je učinjeno u slučaju Aljesa Bjaljackog; |
27. |
zauzima stajalište da zakoni o kleveti/uvredi mogu odvratiti osobe od prijavljivanja korupcije u trećim zemljama; snažno potiče sve države članice da stoga služe kao primjer i dekriminaliziraju klevetu/uvredu u svojim pravnim sustavima, barem u slučajevima u kojima je riječ o navodima o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca u državama članicama i inozemstvu; |
28. |
snažno potiče države članice, na preporuku Konvencije UN-a protiv korupcije, da donesu zakonodavne i druge mjere za proglašenje hotimičnog nezakonitog bogaćenja, tj. znatnog povećanja imovine javnog dužnosnika koje on ne može prihvatljivo objasniti u vezi sa svojim zakonitim prihodom, kaznenim djelom; |
Izgradnja kapaciteta institucija za borbu protiv korupcije
29. |
pozdravlja Izjavu iz Jakarte o načelima za antikorupcijske agencije iz studenog 2012.; potiče EU i države članice da nastave u tom smjeru i stvore zamah na međunarodnoj razini kad je riječ o potrebi da se riješi nedostatak djelotvornosti pri suočavanju s korupcijom institucija za borbu protiv korupcije koji je nastao u mnogim zemljama u razvoju, ponajviše zbog njihovih institucionalnih mehanizama, nedostatka funkcionalne neovisnosti od izvršne vlasti, manjka političke podrške, porijekla njihova financiranja, njihovih pravila za odabir i imenovanje službenika i njihovih provedbenih ovlasti; |
30. |
poziva EU i države članice da pokrenu razvoj međunarodnih standarda o neovisnosti i djelotvornosti antikorupcijskih vlasti koji će se sastaviti u međuvladinoj suradnji s ciljem konačnog donošenja u Općoj skupštini UN-a i koji će biti jednakovrijedni pariškim Načelima za nacionalne institucije za ljudska prava i imati jednako široko područje primjene; naglašava da se ta načela trebaju rabiti kao mjerila odgovornosti preko procjena uspješnosti stručnih revizija; |
31. |
poziva Komisiju da učvrsti suradnju koju provodi s drugim donatorima i Međunarodnom organizacijom vrhovnih revizijskih institucija, da razvija kapacitete vrhovnih revizijskih institucija u zemljama primateljicama pomoći kako bi se primjenjivali međunarodni standardi za vrhovne revizijske institucije; |
32. |
snažno potiče EU i države članice da podrže i podupru stvaranje Međunarodne komisije protiv korupcije koja će se osnovati međunarodnim ugovorom ili protokolom Konvencije UN-a protiv korupcije, što bi dovelo do stvaranja međunarodnog tijela kriminalističkih istražitelja kojemu bi bile povjerene ovlasti jednake onima koje imaju tijela vlasti za provođenje zakona i kazneno gonjenje kako bi ono istraživalo i sudski gonilo zločine korupcije na domaćim teritorijima država potpisnica, uz mogućnost da podiže optužnice protiv pojedinaca na nacionalnim kaznenim sudovima; |
33. |
poziva države članice EU-a da podrže osnivanje funkcije posebnog izvjestitelja UN-a o financijskom kriminalu, korupciji i ljudskim pravima sa sveobuhvatnim mandatom, što uključuje plan usmjeren na ciljeve i periodično ocjenjivanje antikorupcijskih mjera koje države poduzimaju; poziva države članice koje su potpisale, ali još nisu ratificirale Kaznenopravnu konvenciju Vijeća Europe o korupciji otvorenu za potpisivanje 27. siječnja 1999. da je što prije ratificiraju; |
Korporativna odgovornost
34. |
upućuje na postojanje priručnika koji se temelji na Konvenciji OECD-a o borbi protiv podmićivanja stranih javnih dužnosnika u međunarodnom poslovanju kojom se trgovačkim društvima omogućuje da poduzmu djelotvorne nadzorne i etičke mjere te mjere usklađivanja radi sprečavanja i otkrivanja prekogranične korupcije; |
35. |
traži od svih poduzeća u EU-u da ispunjavaju svoju korporativnu odgovornost radi poštovanja ljudskih prava u skladu s Vodećim načelima UN-a; pozdravlja spremnost Komisije da razvije smjernice o ljudskim pravima za malo i srednje poduzetništvo; poziva države članice EU-a da razviju vlastite nacionalne planove za provođenje Vodećih načela UN-a i da ustraju u potrebi da se i partnerske zemlje pridržavaju međunarodno priznatih standarda korporativne društvene odgovornosti i Tripartitne deklaracije MOR-a o načelima koja se odnose na multinacionalna društva i socijalnu politiku; |
36. |
poziva na razvijanje djelotvornijih standarda djelotvornosti i odgovornosti za tehnološke kompanije u EU-u u vezi s izvozom tehnologija koje se mogu upotrijebiti za kršenje ljudskih prava, za podupiranje korupcije ili za djelovanje protiv sigurnosnih interesa EU-a; |
37. |
primjećuje da se većinom inicijativa za unapređenje korporativne prakse u trećim zemljama, posebno u zonama sukoba, kao što su Globalni pakt UN-a ili Smjernice UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, ne ustanovljuju zajednički stavovi i pravilna provedba smjernica, već se oslanja na dobrovoljnu inicijativu kompanija da će ih se pridržavati; poziva EU da preuzme glavnu ulogu u međunarodnim naporima za uspostavu takvih normativnih standarda, barem unutar nadležnosti EU-a, uz naglasak na odgovornosti direktora transnacionalnih korporacija i mehanizme pravnog lijeka za žrtve; |
38. |
snažno potiče Komisiju da predloži zakonodavstvo kojim će se od kompanija u EU-u tražiti da zajamče da se njihovim kupovinama ne podržavaju počinitelji korupcije, sukobi i teške povrede ljudskih prava, osobito izvršavanjem provjera i revizija njihovih lanaca opskrbe sirovinama i objavljivanjem rezultata; zauzima stajalište da bi, kad bi kompanije u EU-u obvezno poduzimale sve moguće mjere u skladu sa smjernicama koje je objavio OECD, to potaknulo europska poduzeća i učinilo politiku EU-a o ljudskim pravima i razvoju dosljednijom, osobito u područjima zahvaćenima sukobom; |
39. |
ponovno naglašava potrebu da EU i države članice poduzmu odgovarajuće mjere, uključujući one u sklopu kaznenog prava, za praćenje i naposljetku sankcioniranje kompanija s poslovnim nastanom na njihovu teritoriju koje su uključene u korupciju u trećim zemljama; poziva Komisiju da sastavi javni popis kompanija koje su proglašene krivima za korupcijska djela ili protiv čijih se službenika podižu optužnice za korupcijska djela u državama članicama ili trećim zemljama; mišljenja je da bi se takvim popisivanjem trebalo tim kompanijama zabraniti sudjelovanje u postupcima javne nabave ili korištenje sredstvima EU-a u državama članicama EU-a ili trećim zemljama u slučaju osuđujuće presude i do konačne sudske odluke o oslobađanju krivnje; ističe činjenicu da stavljanje na crnu listu može biti djelotvorno u odvraćanju kompanija od upuštanja u korupcijske aktivnosti i pruža im dobar poticaj za poboljšanje i osnaživanje vlastitih unutarnjih postupaka integriteta; |
40. |
pozdravlja sporazume koje su sklopili Europski parlament i Vijeće prema kojima se od kompanija u ekstraktivnom sektoru i eksploatatora primarnih šuma zahtijeva objelodanjivanje isplata vladama na osnovi država i projekata; snažno potiče vlade svih partnerskih država da zahtijevaju istovrsno otkrivanje isplata transnacionalnih kompanija registriranih ili popisanih na financijskim tržištima u njihovoj nadležnosti; snažno potiče EU da promiče taj standard izvješćivanja u kontekstu svojih odnosa s partnerskim zemljama; zauzima stajalište da bi Komisija u predstojećoj reviziji zakonodavstva o kojemu je riječ trebala razmotriti širenje područja primjene izvješćivanja o pojedinačnim državama kako bi se njime obuhvatile i transnacionalne kompanije svih sektora i kako bi se njime obuhvatilo više informacija kao što su prodaja, imovina, zaposlenici, prihodi i porezi; |
Operacije za uspostavu mira i stabilnosti
41. |
naglašava da korupcija često raspiruje zločine i pridonosi sukobu i nestabilnosti te zauzima stajalište da se borbi protiv korupcije treba pridati više važnosti u naporima EU-a za sprečavanje sukoba i djelovanju u nestabilnim situacijama; |
42. |
ističe ključnu ulogu visokih standarda integriteta među mirovnim snagama UN-a i AU-a, osobito u kontekstu instrumenta mirovne pomoći za Afriku; podržava zahtjeve za reformu sustava mjera integriteta UN-a, posebno potrebu za učvršćenje svih istraga nesavjesnog ponašanja dužnosnika, uključujući istrage na terenu, u jedno tijelo za unutarnji nadzor; stoga poziva UN da poduzme korake kojima će se jamčiti da oni koji su žrtve mirotvoraca imaju pravo na pravni lijek i kojima će se unaprijediti mehanizmi izvješćivanja i politika zaštite zviždača; |
43. |
ističe potrebu za razvijanjem i ažuriranjem Općih standarda ponašanja i Kodeksa ponašanja za misije ZSOP-a EU-a kako bi se napori protiv korupcije na odgovarajući način odrazili i na misije i na područja gdje se one provode; poziva EU i njegove države članice da poduzme korake za jamčenje da oni koji su žrtve europskog osoblja na misijama za uspostavu mira i vladavine prava imaju djelotvorno pravo na pravni lijek; snažno potiče Vijeće da uspostavi sigurne i primjerene mehanizme izvješćivanja i djelotvornu politiku zaštite zviždača; ističe da ti mehanizmi moraju poštovati rodnu ravnopravnost; |
44. |
pozdravlja inicijative kao što je Dokument iz Montreuxa i Međunarodni kodeks ponašanja za privatne pružatelje zaštitarskih usluga; pozdravlja nedavnu podršku Europske unije Dokumentu iz Montreuxa te njegovu visoku i sve veću prihvaćenost među državama članicama; međutim ističe da treba bolje provoditi utvrđena načela; poziva sve države članice EU-a da nadalje razvijaju svoje nacionalno pravo i propise u skladu sa standardima navedenim u Dokumentu iz Montreuxa i preporučuje da one i EU sklapaju ugovore samo s privatnim vojnim i zaštitarskim kompanijama koje poštuju načela tih inicijativa; poziva EU i njegove države članice da podupiru stvaranje nadzornog mehanizma Međunarodnog kodeksa ponašanja za privatne pružatelje zaštitarskih usluga koje bi trebalo biti tijelo za provjeru usklađenosti sposobno za rješavanje pritužbi i nametanje sankcija za odvraćanje od korupcijskih radnji (uključujući izmjene ugovora kojima će se zahtijevati dodatna ograničenja, izdavanje službenih upozorenja, financijske kazne i privremeno ili trajno izuzimanje određene privatne vojne ili zaštitarske kompanije iz sustava Međunarodnog kodeksa ponašanja) kako bi se osiguralo da te kompanije poštuju svoje obveze u sklopu Međunarodnog kodeksa ponašanja i da ih se naposljetku poziva na odgovornost u vezi s tim obvezama; |
45. |
traži da EU i države članice podrže stvaranje međunarodnog okvira za uređenje aktivnosti privatnih vojnih i zaštitarskih kompanija, čime će se uspostaviti jednaki uvjeti za sve kako bi države domaćini imale ovlast reguliranja tih kompanija i kako bi se ugovorne države mogle služiti svojom ovlasti za zaštitu ljudskih prava i sprečavanje korupcije; naglašava da se tim okvirom moraju obuhvatiti sankcije za odvraćanje za povrede, pozivanje na odgovornost prekršitelja i djelotvoran pristup pravnim lijekovima za žrtve uz sustav za izdavanje dozvola i praćenje u sklopu kojeg će se od svih privatnih vojnih i zaštitarskih kompanija tražiti da se podvrgnu neovisnim revizijama i sudjeluju u obveznom osposobljavanju sveg osoblja u vezi s ljudskim pravima; |
Međunarodna suradnja i pomoć
46. |
preporučuje da države članice osnaže provedbu Poglavlja IV. (Međunarodna suradnja) i V. (Povrat imovine) Konvencije UN-a protiv korupcije, posebno kako bi se ostvarila veća djelotvornost uzajamne pravne pomoći koju zatraže treće zemlje, osobito tumačenjem domaćeg zakonodavstva na način kojim se omogućuje pružanje zatražene pomoći, razdvajanjem oduzimanja imovine od osuđujuće presude u zemlji koja traži pomoć radi pružanja uzajamne pravne pomoći i osiguravanjem potrebnih ljudskih i financijskih resursa njihovim pravnim sustavima kako bi se predmeti mogli rješavati propisno i hitro; snažno potiče EU da tom pitanju od velike važnosti za treće zemlje koje prolaze kroz proces demokratizacije dade prednost, ponajprije rješavanjem pravnih prepreka i nedostatka spremnosti na suradnju iz financijskih središta u EU-u koja često provode neučinkovite režime uzajamne pravne pomoći čije reakcije često izostaju; |
47. |
mišljenja je da bi se standardnom odredbom o ljudskim pravima uvedenom u sve sporazume s trećim zemljama trebala obuhvatiti obveza o zaštiti i promicanju dobrog upravljanja; |
48. |
potiče Komisiju da u sljedećoj reviziji Sporazuma iz Cotonoua predloži da poštovanje dobrog upravljanja bude osnovnom sastavnicom Sporazuma i da se opseg definicije korupcije proširi kako bi se omogućilo sankcioniranje kršenja odredbe o dobrom upravljanju u svim ozbiljnim okolnostima, a ne samo kad je povezano s ekonomskom i sektorskom politikom i programima u kojima je Europska unija važan partner u smislu financijske potpore; |
49. |
pozdravlja odluku radnih skupina EU – Egipat i EU – Tunis da finaliziraju plan za povrat nezakonito stečene imovine koja je još zamrznuta u većem broju trećih zemalja; snažno potiče EU i njegove države članice da se u potpunosti pridržavaju postojećih međunarodnih normi kojima se vodi povrat imovine, kao što su Poglavlje V. Konvencije UN-a protiv korupcije, akcijski plan povrata imovine kako je razvijen u sklopu Partnerstva iz Deauvillea skupine G8 s arapskim državama u tranziciji i novog zakonodavnog okvira koji je razvilo Vijeće 26. studenog 2012.; smatra da će se odredbama o povratu imovine podržati napori država u smislu otklanjanja najgorih učinaka korupcije i snažno potiče EU i njegove države članice da ulože znatne napore usmjerene omogućivanju povrata protupravno usvojene imovine koju su nekadašnji režimi oteli narodu zemalja Arapskog proljeća; naglašava važnost pristupa zasnovanog na ljudskim pravima za postupanje u vezi s povratom imovine i državnim dugom država koje izlaze iz režima u kojima je korupcija endemska; podržava inicijative da se revidira vanjski i unutarnji državni dug radi otkrivanja korupcije i njezina učinka na ljudska prava; poziva države članice da podrže inicijative o reviziji duga; |
50. |
poziva EU i države članice da osiguraju pravnu i tehničku pomoć zemljama u razvoju koje žele povrat ukradene imovine (ili imovine koju su nezakonito prikupili diktatorski režimi), a koja se nalazi na teritoriju Europske unije; |
51. |
ističe da korupcija u trgovini oružjem čini velik udio u korupciji prisutnoj u globalnim transakcijama; pozdravlja Ugovor o trgovini oružjem koji je Opća skupština UN-a donijela 2. travnja 2013. i prema kojem se uspostavljaju zajednički obvezujući standardi i kriteriji za procjenu međunarodnih prijenosa oružja; pozdravlja predanost država članica potpisivanju Ugovora o trgovini oružjem što prije i poziva ih da preuzmu glavnu ulogu i u naporima UN-a da sve države članice UN-a hitro ratificiraju i provedu Međunarodni ugovor o oružju; potiče EU da osigura veći oprez u vezi s izvozom europskih proizvođača oružja i da se bori protiv netransparentnosti u sektoru trgovine oružjem, posebno kad je riječ o korištenju posrednicima i ekonomskim/industrijskim kompenzacijama, u skladu sa Zajedničkim stajalištem Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme; |
o
o o
52. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a, država kandidatkinja i pridruženih zemalja, Vijeću Europe, Afričkoj uniji, Međunarodnom monetarnom fondu, Svjetskoj banci, Europskoj investicijskoj banci, Europskoj banci za obnovu i razvoj i Ujedinjenim narodima. |
(1) Vijeće Europske unije, 2008.
(2) SL C 33 E, 5.2.2013., str. 165.
(3) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0470.
(4) Vidi Rezoluciju Opće skupštine UN-a A/RES/48/134.
(5) OECD (2011), OECD Guidelines for Multinational Enterprises, OECD Publishing.
(6) Međunarodna organizacija rada, 2006 ISBN 92-2-119010-2 i 978-92-2-119010-3.
(7) New York, Sjedište UN-a, 26. srpnja 2000.
(8) Opća skupština UN-a A/CONF.217/2013/L.3.
(9) Inicijativa CleanGovBiz, OECD 2013.
(10) Inicijativa CleanGovBiz, OECD 2013.
(11) Nezakoniti financijski tokovi iz zemalja u razvoju tijekom desetljeća koje je završilo 2009. godinom, izvješće organizacije Global Financial Integrity.
(12) Godišnje izvješće OLAF-a za 2011.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/16 |
P7_TA(2013)0395
Planiranje politike: financijske posljedice za izgradnju kapaciteta
Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o planiranju politike i dugoročnim kretanjima: financijske posljedice za izgradnju kapaciteta (2012/2290(INI))
(2016/C 181/02)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013. (1), a posebno na pripremno djelovanje „Međuinstitucijski sustav utvrđivanja dugoročnih kretanja” u proračunu za 2013., |
— |
uzimajući u obzir Financijsku uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012, a posebno njezin članak 54. stavak 2. točke (a) i (b) te članak 54. točku (e), koja se primjenjuje na opći proračun Unije te pravila njezine primjene, |
— |
uzimajući u obzir izvješće o ESPAS-u (Europski sustav strateške analize i analize politika) „Svjetska kretanja – građani u međusobno povezanom i policentričnom svijetu” koje je izradio Institut Europske unije za sigurnosne studije (EUISS) (2), |
— |
uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za regionalni razvoj i Odbora za ustavna pitanja (A7-0265/2013), |
A. |
budući da živimo u razdoblju brzih promjena, što je očito u pogledu dinamike moći, demografskih promjena, klimatskih promjena, urbanizacije i tehnologije, postaje sve potrebnije da tvorci politika na svim područjima ulažu veće napore u proučavanje i praćenje glavnih svjetskih kretanja; |
B. |
budući da je na inicijativu Parlamenta proračunom EU-a za 2010. bilo predviđeno da Komisija poduzme pilot-projekt u trajanju od dvije godine s ciljem istraživanja mogućnosti uspostavljanja „međuinstitucijskog sustava utvrđivanja dugoročnih kretanja u vezi s glavnim pitanjima politika s kojima se Unija suočava”; |
C. |
budući da je proračunom EU-a za 2012. odobren prelazak projekta u sljedeću fazu kao pripremno djelovanje tijekom tri godine od 2012. do 2014. s ciljem uspostavljanja Europskog sustava strateške analize i analize politika (ESPAS) koji će do kraja 2014. u potpunosti funkcionirati i obuhvaćati sve relevantne institucije EU-a razvijajući „bliskiju suradnju među istraživačkim odjelima raznih institucija i tijela Unije koji se bave analizom srednjoročnih i dugoročnih kretanja u razvoju politika” (3), |
D. |
budući da bi uspostavljanje trajnog međuinstitucijskog sustava na administrativnoj razini za utvrđivanje i mapiranje glavnih kretanja koja će vjerojatno oblikovati budući politički kontekst pomagalo i podupiralo institucije EU-a u pripremi i odgovaranju na izazove te određivanju dosljednih strateških mogućnosti za godine koje dolaze; |
E. |
budući da bi se dobro uspostavljenim i prihvaćenim sustavom osigurala osnova za razmatranja u kontekstu pripreme proračuna EU-a i uspostavljanja političkih prioriteta na godišnjoj i višegodišnjoj osnovi te izravnijeg povezivanja financijskih sredstava s političkim ciljevima; |
F. |
budući da se osnaživanje žena ne može postići bez priznanja i učinkovite provedbe njihovih prava; budući da bi se u okviru ESPAS-a mogla napraviti učinkovita analiza izazova do kojih dolazi pri promicanju ravnopravnosti spolova, od političkog osnaživanja do suzbijanja svih vrsta diskriminacije žena; |
G. |
budući da se u prvom izvješću koje je naručio ESPAS a izradio EUISS pod naslovom „Svjetska kretanja 2030. – građani u međusobno povezanom i policentričnom svijetu” utvrđuje nekoliko svjetskih kretanja koja će vjerojatno utjecati na svijet u predstojećim desetljećima; |
H. |
budući da ta kretanja posebno obuhvaćaju: rastuće osnaživanje pojedinca djelomično potaknuto tehnološkim promjenama, jači naglasak na održivom razvoju u kontekstu rastuće oskudnosti resursa i postojanom siromaštvu povezanim s učincima klimatskih promjena i stvaranje međunarodnog sustava kojeg karakterizira prijenos moći s država s rastućim propustima u upravljanju jer tradicionalni mehanizmi međudržavnih odnosa ne mogu dati prikladan odgovor na javne zahtjeve; |
1. |
vjeruje da će dosljedna i djelotvorna izrada politika EU-a sve više i više ovisiti o pravovremenom utvrđivanju tih dugoročnih svjetskih kretanja koji imaju utjecaj na izazove i odabire s kojima se suočava Unija u sve složenijem i međuovisnom svijetu; |
2. |
naglašava važnost da institucije EU-a djelotvorno surađuju radi praćenja i analiziranja dugoročnih kretanja te surađuju i umrežavaju se s drugim subjektima, uključujući širu znanstvenu zajednicu u Uniji i izvan nje koju zanimaju slična pitanja u trećim zemljama; u tom kontekstu podvlači važnost nastavljanja postupka razvijanja učinkovitog kapaciteta za osiguravanje neovisne, visokokvalitetne međuinstitucijske analize i savjeta o ključnim kretanjima s kojima se suočavaju tvorci politika unutar sustava EU-a; |
3. |
ukazuje na to da je u skladu s načelom supsidijarnosti razvijanje dugoročnih društveno gospodarskih strategija i provedba politika EU-a odgovornost raznih javnih organizacija, kao što su europske institucije, ministarstva, službe regionalnih i lokalnih vlasti te određene agencije; ističe činjenicu da ekonomski i socijalni partneri, nevladine organizacije i drugi dionici također imaju ulogu u razvijanju dugoročnih strategija zajedno s javnim tijelima država članica i europskih institucija; stoga podvlači da bi se trebao primijeniti pristup višerazinskog upravljanja; |
4. |
ističe da je kohezijska politika zbog njezina višegodišnjeg, dugoročnog i horizontalnog karaktera nužno politika sa snažnom komponentom planiranja unaprijed i da s obzirom na njezin znatan udio u proračunu EU-a treba imati istaknuto mjesto u svim proračunskim planovima koji su usmjereni na budućnost; |
5. |
vjeruje da formulacija politika u pogledu kohezijske politike i drugih područja sve više ovisi o pravovremenom utvrđivanju dugoročnih svjetskih kretanja; u vezi s tim primjećuje različita izvješća usmjerena na budućnost kao što su „Projekt Europa 2030.” (izvješće Skupine za razmatranje budućnosti EU-a 2030. Europskom vijeću) i „Svjetska kretanja 2030. – građani u međusobno povezanom i policentričnom svijetu” koje je pripremio Institut Europske unije za sigurnosne studije (EUISS) kao dijela projekta Europski sustav strateške analize i analize politika (ESPAS); preporuča bolje usklađivanje takvih inicijativa izvješćivanja; |
6. |
poziva na uključivanje rodne perspektive u procjenu dugoročnih svjetskih kretanja i budućih izvješća kako bi se suzbili kršenje ljudskih prava, diskriminacija i siromaštvo; |
7. |
posebno pozdravlja privremen ishod pilot-projekta na administrativnoj razini (2010. – 2011.) i pripremnog djelovanja (2012. – 2014.) izrađenih radi razvijanja Europskog sustava strateške analize i analize politika (ESPAS) kako bi se pomoglo utvrđivanju dugoročnih kretanja u važnim pitanjima s kojima se Unija suočava, te snažno preporuča da se taj proces nastavi nakon isteka tekućeg pripremnog djelovanja; smatra da bi takav sustav trebao obuhvaćati osoblje iz svih relevantnih institucija i tijela EU-a, uključujući Odbor regija; vjeruje da mehanizam izvješćivanja treba biti predmet rasprave među svim relevantnim interesnim skupinama, poduzećima i nevladinim organizacijama; |
8. |
potiče četiri institucije i tijela koji su trenutno uključeni u proces ESPAS – Komisiju, Parlament, Vijeće i Europsku službu za vanjsko djelovanje – da razrade i potpišu neku vrstu međuinstitucijskog sporazuma, koji bi se u idealnom slučaju sklopio u proljeće 2014., u kojem bi se svaki partner obvezao na kontinuirano održavanje dogovora i sudjelovanje u njemu; |
9. |
ističe potrebu za tim da institucije sudionice i tijela sudionici u potpunosti u skladu s Financijskom uredbom, a posebno njezinim člankom 54. točkom (e), ulože potrebno osoblje i financijska sredstva u sustav ESPAS u okviru svakog od njihovih proračuna i u okviru godišnjeg proračunskog postupka kako bi se osigurala da se ta sposobnost u predstojećim godinama može razvijati na proračunsko neutralan način, ističe potrebu za tim da institucije ulažu u osoblje s određenim stručnim znanjima kojima mogu u potpunosti doprinijeti analizi i praćenju svjetskih kretanja te stručnim znanjima za utvrđivanje mogućnosti i davanje preporuka za izradu politika u skladu s posebnim potrebama svake institucije EU-a; |
10. |
ustraje na tome da ESPAS-om upravlja i nadgleda ga odgovarajuće sastavljen međuinstitucijski odbor, u kojem će Parlament ako tako odluči biti zastupljen zastupnicima, koji bi odredio mandat i prioritete ESPAS-a te imenovao direktora ili druge službenike, s tim da se podrazumijeva da ESPAS svoj rad u okviru mandata provodi na neovisan način; |
11. |
pozdravlja namjeru da se postupak ESPAS i njegova svjetska mreža iskoriste za stvaranje svjetske internetske zbirke dokumenata i materijala iz raznih izvora u vezi sa srednjoročnim i dugoročnim kretanjima koja bi bila besplatno dostupna tvorcima politika i građanima diljem svijeta; |
12. |
pozdravlja činjenicu da će bliža administrativna suradnja među institucijama EU-a kroz postupak ESPAS u sklopu pripremnih djelovanja dovesti do predstavljanja dugoročnih kretanja analiziranih u izvješću s budućim predviđanjima, uključujući njihove posljedice za izazove i odabire pred kojima se Unija nalazi u razdoblju od 2014. do 2019., a koje treba predati predsjednicima institucija u 2014. godini; smatra da je ta praksa uspješna i da se treba kasnije ponavljati barem svakih pet godina; |
13. |
vjeruje da bi stalni sustav s ciljem osiguravanja redovitih analiza srednjoročnih i dugoročnih kretanja institucijama EU-a radi poticanja strateškog pristupa postupku donošenja odluka trebao obuhvaćati odredbe za predaju godišnjeg izvješća o strateškim kretanjima institucijama prije rasprave o stanju u Uniji i objavu godišnjeg programa rada Komisije radi praćenja i ocjene promjenjivog uzorka dugoročnih kretanja te osim toga proračunskom tijelu osigurati određene informacije u početku pregovora o Višegodišnjem financijskom okviru (VFO) nakon 2020. kao i za svako preispitivanje na sredini razdoblja VFO-a 2014. – 2020.; |
14. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskoj službi za vanjsko djelovanje. |
(2) 27. travnja 2012. http://www.iss.europa.eu/uploads/media/ESPAS_report_01.pdf
(3) http://europa.eu/espas/pdf/espas-preparatory-action-amendment_en.pdf
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/19 |
P7_TA(2013)0396
Poboljšanje međunarodnog privatnog prava: nadležna prava koja se primjenjuju na zapošljavanje
Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o unapređenju međunarodnog privatnog prava: pravila o nadležnosti koja se primjenjuju na zapošljavanje (2013/2023(INI))
(2016/C 181/03)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir članke 12., 15., 16., 27., 28., 30., 31. i 33. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
— |
uzimajući u obzir članke 45., 81. i 146. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir presude Suda europske unije u predmetima C-18/02 (1), C-341/05 (2) i C-438/05 (3), |
— |
uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0291/2013), |
A. |
budući da je revizija Uredbe Bruxelles I. (4) bila vrlo uspješna jer su njome uvedena znatna poboljšanja pravila o nadležnosti i priznavanju te izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima; |
B. |
budući da postupkom preinake nisu bila obuhvaćena određena pitanja radnog prava; |
C. |
budući da se u Međuinstitucionalnom sporazumu od 28. studenog 2001. (5) navodi da se metodu preinake treba koristiti za akte koji se često mijenjaju; |
D. |
budući da je važno osigurati usklađenost među propisima kojima je uređena nadležnost nad sporom te propisima kojima je određeno pravo koje se primjenjuje u sporu; |
E. |
budući da su sprečavanje biranja najpovoljnijeg suda – naročito ako bi to moglo biti na štetu slabije strane, kao što su zaposlenici – i osiguranje najveće moguće razine predvidljivosti u pogledu sudske nadležnosti među važnim pitanjima međunarodnog privatnog prava na europskoj razini; |
F. |
budući da bi, kao opće načelo, sud koji ima najbliskije veze s predmetom trebao imati nadležnost; |
G. |
budući da je nekoliko važnih slučajeva pred Europskim sudom o sudskoj nadležnosti i mjerodavnom pravu u vezi s pojedinačnim ugovorima o radu i industrijskim mjerama izazvalo strahove da bi nacionalne propise o zakonodavstvu o zapošljavanju mogla narušiti europska pravila koja u određenim slučajevima mogu dovesti do toga da pravo jedne države članice primjenjuje sud druge države članice (6); |
H. |
budući da je, s obzirom na veliku važnost radnog prava za ustavni i politički identitet država članica, važno da europsko pravo poštuje nacionalne tradicije na tom području; |
I. |
budući da je u interesu pravilnog funkcioniranja pravosuđa potrebno uskladiti odredbe o sudskoj nadležnosti s odredbama o mjerodavnom pravu koliko je to moguće; |
J. |
budući da se čini primjerenim procijeniti je li potrebno mijenjati odredbe o sudskoj nadležnosti na području radnog prava; |
K. |
budući da, s obzirom na industrijske akcije, nadležnost trebaju imati sudovi države članice u kojoj je industrijska akcija provedena ili treba biti provedena; |
L. |
budući da bi, s obzirom na pojedinačne ugovore o zapošljavanju, trebalo u potrebnoj mjeri osigurati nadležnost sudova države članice koja je najbliže povezana s radnim odnosom; |
1. |
čestita institucijama na uspješnoj reviziji Uredbe Bruxelles I.; |
2. |
smatra da bi Komisija trebala dodatno razmotriti pitanja radnog prava u cilju moguće buduće izmjene; |
3. |
primjećuje da je zaštita slabije strane jedno od glavnih načela međunarodnog privatnog prava u vezi s nadležnosti i da je cilj zaštite zaposlenika naveden u postojećim pravilima o nadležnosti; |
4. |
primjećuje da su zaposlenici općenito dobro zaštićeni pravilima o nadležnosti u pitanjima zapošljavanja kada su tužena strana u postupcima koje je pokrenuo njihov poslodavac preko isključivih nadležnosti koje su utvrđene u Uredbi Bruxelles I.; |
5. |
zahtijeva od Komisije da procijeni uvažavaju li se postojećim pravnim okvirom prema Uredbi Bruxelles I. u dovoljnoj mjeri specifičnosti postupaka u sektoru zapošljavanja; |
6. |
poziva Komisiju da naročitu pozornost posveti sljedećim pitanjima:
|
7. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. |
(1) Odluka Suda (Šeste komore) od 5. veljače 2004. u predmetu C-18/02, Danmarks Rederiforening, koji djeluje u ime DFDS Torline A/S protiv LO Landsorganisationen i Sverige, koji djeluje u ime SEKO Sjöfolk Facket för Service och Kommunikation, Zbirka sudske prakse iz 2004. str. I-01417.
(2) Odluka Suda (Velikog vijeća) od 18. prosinca 2007. u predmetu C-341/05, Laval un Partneri Ltd protiv Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Svenska Byggnadsarbetareförbundets avdelning 1, Byggettan i Svenska Elektrikerförbundet, Zbirka sudske prakse iz 2007., str. I-11767.
(3) Odluka Suda (Velikog vijeća) od 11. prosinca 2007. u predmetu C-438/05, International Transport Workers’ Federation i Finnish Seamen’s Union protiv Viking Line ABP and OÜ Viking Line Eesti, Zbirka sudske prakse iz 2007., str. I-10779.
(4) Uredba (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima, (SL L 351, 20.12.2012., str. 1.)
(5) Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenog 2001. o sustavnijoj primjeni metode preinake pravnih akata, (SL C 77, 28.3.2002., str. 1.)
(6) Vidi, naročito, okolnosti u vezi s predmetom C-438/05, International Transport Workers’ Federation and Finnish Seamen’s Union protiv Viking Line ABP and OÜ Viking Line Eesti, Zbirka sudske prakse iz 2007., str. I-10779.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/21 |
P7_TA(2013)0400
Masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije: nestajanje žena?
Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o masovnim ubojstvima zbog spolne diskriminacije: nestajanje žena? (2012/2273(INI))
(2016/C 181/04)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u kojem se ističu zajedničke vrijednosti država članica kao što su pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost muškaraca i žena i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim se utvrđuju načela rodno osviještene politike jer se u njemu tvrdi da Unija u svom djelovanju teži uklanjanju nejednakosti i promicanju jednakosti muškaraca i žena; |
— |
uzimajući u obzir članak 19. UFEU-a koji se odnosi na suzbijanje diskriminacije temeljene na spolu, |
— |
uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
— |
uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje usvojene na 4. svjetskoj konferenciji o ženama 15. rujna 1995. i njezine rezolucije od 18. svibnja 2000. (1), 10. ožujka 2005. (Peking + 10) (2) i 25. veljače 2010. (Peking + 15) (3), |
— |
uzimajući u obzir milenijske razvojne ciljeve usvojene na milenijskom sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda u rujnu 2000. a posebno milenijske razvojne ciljeve o promicanju jednakosti spolova i osnaživanja žena kao preduvjeta za prevladavanje gladi, siromaštva i bolesti, postizanja jednakosti na svim obrazovnim razinama i područjima rada, jednaki nadzor nad resursima i jednaku zastupljenost u javnom i političkom životu, |
— |
uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je Europsko vijeće usvojilo u ožujku 2011., |
— |
uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju, |
— |
uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i biomedicini, |
— |
uzimajući u obzir smjernice Europske unije o promicanju usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom, o smrtnoj kazni, mučenju i drugom okrutnom, nehumanom i ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju i o braniteljima ljudskih prava te o dijalozima o ljudskim pravima sa zemljama izvan EU-a, o promicanju i zaštiti prava djeteta i o nasilju nad ženama i djevojčicama i suzbijanju svih oblika diskriminacije protiv njih, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 2. prosinca 1998. kojima se utvrđuje da će se godišnja ocjena provedbe Pekinške platforme za djelovanje temeljiti na kvantitativnim i kvalitativnim pokazateljima i mjerilima, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 2. i 3. lipnja 2005. u kojima se države članice i Komisija pozivaju da ojačaju institucionalne mehanizme za promicanje jednakosti spolova i da stvore okvir za ocjenjivanje provedbe Pekinške platforme za djelovanje radi dosljednijeg i sustavnijeg praćenja napretka, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. i 6. prosinca 2007. o preispitivanju provedbe Pekinške platforme za djelovanje koje su napravile institucije EU-a i države članice te o popratnom izvješću portugalskog predsjedništva kojima se potkrepljuju pokazatelji o ženama i siromaštvu, |
— |
uzimajući u obzir „Strategiju za jednakost žena i muškaraca: 2010. – 2015.” koju je napravila Komisija, predstavljenu 21. rujna 2010. i prateći radni dokument službi o aktivnostima provedbe strategije, |
— |
uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije o planu djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2010. – 2015.), |
— |
uzimajući u obzir zajedničku deklaraciju ministara EU-a za jednakost spolova od 4. veljače 2005. u kontekstu preispitivanja povodom desetogodišnjice Pekinške platforme za djelovanje kojom se među ostalim ponovno potvrđuje snažna potpora i predanost potpunoj i djelotvornoj provedbi Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje, |
— |
uzimajući u obzir zaključke koje je donijela Komisija UN-a za status žena na svojoj 57. sjednici 15. ožujka 2013. u kojoj se prvi put u nekom međunarodnom tekstu posebno ukazuje na pojavu ubojstava vezanih uz spol odnosno „ubojstava osoba ženskog spola”, |
— |
uzimajući u obzir međuagencijsku izjavu iz 2011. o „Sprečavanju odabira spola djeteta” koju su donijeli Ured Visokog predstavnika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR), Populacijski fond Ujedinjenih naroda (UNFPA), Fond Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF), Žene UN-a i Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), |
— |
uzimajući u obzir Deklaraciju i Program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju održane u Kairu 1994., glavne radnje za njezinu daljnju provedbu i Rezoluciju 65/234 Glavne skupštine Ujedinjenih naroda o popratnim mjerama Međunarodnoj konferenciji o stanovništvu i razvoju nakon 2014. (prosinac 2010.), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2008. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u razvojnoj suradnji (4), a posebno stavak 37., |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2010. o Godišnjem izvješću o ljudskim pravima u svijetu 2009. i politici Europske unije na tu temu (5), a posebno njezin stavak 76. u kojem se naglašava potreba uklanjanja svih oblika diskriminacije i nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući pobačaje radi odabira spola djeteta, |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu 2011. i politici Europske unije na tu temu (6), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. listopada 2007. o ubijanju žena (femicid) u Meksiku i Srednjoj Americi te ulogu Europske unije u borbi protiv te pojave (7), |
— |
uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0245/2013), |
A. |
budući da je izraz „masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije” rodno neutralan, a odnosi se na sustavno i namjerno ubijanje ljudi određenog spola i u više je zemalja rastući no nedovoljno prijavljivan problem sa smrtnim posljedicama; budući da ovo izvješće posebno istražuje uzroke, sadašnje trendove, posljedice i načine suzbijanja praksi odabira spola na temelju spolnih predrasuda koje se također javljaju u obliku infanticida i nasilja uzrokovanog odabirom spola (ostali izrazi kao što su „femicid/feminicid” za koje postoji posebno izvješće Parlamenta (8) upotrebljavaju se misleći pritom na ubojstva žena i djevojčica kao krajnjeg iskazivanja diskriminacije i nasilja nad ženama); |
B. |
budući da su, unatoč najnovijim zakonima protiv praksi odabira spola, djevojčice u neravnomjernom omjeru meta okrutne spolne diskriminacije koja se često širi kako bi obuhvatila nerođene, predodređene ženske fetuse koji se pobacuju, napuštaju ili ubijaju samo iz razloga što su ženskog spola; |
C. |
budući da je procijenjeno kako je već 1990. više od 100 milijuna žena demografski „nestalo” iz svjetskog stanovništva zbog masovnih ubojstava zbog spolne diskriminacije (9) budući da je prema nedavnim procjenama taj broj narastao na gotovo 200 milijuna žena koje su „nestale” iz svjetskog stanovništva (10); |
D. |
budući da su masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije globalni problem ne samo u Aziji i Europi već i u Sjevernoj Americi, Africi i Južnoj Americi; budući da se masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije počinjavaju svugdje gdje trudne žene, namjerno ili pod pritiskom, odluče ne roditi žensko dijete jer se ono smatra teretom društva; |
E. |
budući da su u Aziji, a posebno u Kini, Indiji i Vijetnamu omjeri spolova posebno narušeni; budući da se 2012. na svakih 100 djevojčica u Kini rodilo 113 dječaka, dok se u Indiji i Vijetnamu (11) na svakih 100 djevojčica rodilo 112 dječaka; |
F. |
budući da su u Europi u nekim zemljama omjeri spolova posebno narušeni, s obzirom na to da se 2012. na 100 djevojčica rodilo 112 dječaka u Albaniji, Armeniji, Azerbajdžanu i Gruziji (12); |
G. |
budući da je praksa masovnih ubojstava zbog spolne diskriminacije najčešće duboko ukorijenjena u kulturama u kojima se daje „prednost sinovima” te u kojima vlada nejednakost spolova, postojana diskriminacija i stereotipovi o kćerima, a u nekim slučajevima u zemljama u kojima se provodi prisilna vladina politika; |
H. |
budući da su shvaćanja o „davanju prednosti sinovima” duboko ukorijenjena i da su dio dugotrajnih tradicija koje se odnose na pitanja kao što su nasljeđivanje imovine, oslanjanje starećih roditelja na sinove radi ekonomske potpore i sigurnosti, nastavljanje obiteljskog imena i loze i želja da se bude pošteđen tradicionalno visokih troškova miraza za kćeri kako bi se izbjegle financijske teškoće; |
I. |
budući da neprimjereni sustavi socijalne sigurnosti, programi i mogućnosti osiguranja za obitelji u više zemalja mogu, iz obmanjujućih razloga, prouzročiti „davanje prednosti sinovima” i prakse odabira spola; |
J. |
budući da prakse odabira spola narušavaju ravnotežu spolova u društvima, prouzročuju iskrivljene omjere spolova u stanovništvu i imaju ekonomske i socijalne posljedice; budući da neuravnoteženost spolova u obliku „viška muškaraca” pogađa dugoročnu društvenu stabilnost, vodeći do ukupnog rasta kriminaliteta, frustracije, nasilja, trgovanja ljudima, seksualnog ropstva, iskorištavanja, prostitucije i silovanja; |
K. |
budući da patrijarhalna kultura upornog „davanja prednosti sinovima” ne štiti samo stereotipove, demokratski deficit i nejednakost spolova već također i provodi diskriminaciju nad ženama i na taj način im postavlja prepreke koje ih sprečavaju da se prema njima jednako postupa i da imaju jednake mogućnosti na svim područjima života; |
L. |
budući da pojava praksi odabira spola, viših stopa smrtnosti među jako mladim djevojkama i niže stope školskog upisa za djevojčice nego za dječake može ukazivati na to da kultura „davanja prednosti sinovima” i dalje prevladava u nekim društvima; važno je istraživati i utvrditi jesu li te pojave popraćene dodatnim demokratskim deficitom na štetu ženske djece, kao što je njihov sve lošiji pristup hrani, obrazovanju, zdravstvenoj zaštiti, sanitarnim objektima, vodi sigurnoj za piće, zdravstvenoj skrbi i socijalnoj pomoći kako bi se pronašli djelotvorni načini za njihovo suzbijanje; |
M. |
budući da se demografski deficit osoba ženskog spola u mnogim zemljama ne može rješavati zbog nedostatka pouzdanih statističkih podataka o praćenju rođenja i smrti; |
N. |
budući da će osnaživanje žena pomoći u promicanju promjena u ponašanju i socijalnih promjena potrebnih za dugoročno iskorjenjivanje praksi odabira spola djeteta; |
O. |
budući da je iskorjenjivanje prakse odabira spola djeteta složen proces koji zahtijeva niz međusobno povezanih pristupa i metoda, uključujući specijaliziranu obuku medicinskog osoblja za savjetovanje i sprečavanje praksi odabira spola djeteta u EU-u i širom svijeta; |
P. |
budući da su promicanje, političke mjere i dobra praksa poput kampanje „Borba za djevojčice” u Kini, čiji je cilj podizanje svijesti o vrijednosti djevojčica i program „Balika Samriddhi Yojana” u Indiji, koji osigurava novčane poticaje za obrazovanje djevojčica iz siromašnih obitelji, od najveće važnosti za mijenjanje ponašanja prema djevojčicama i ženama; |
Q. |
budući da treba istaći uspješan primjer Južne Koreje jer je ova država uspjela preokrenuti visoko narušeni omjer spolova od 114 dječaka rođenih na svakih 100 djevojčica 1994. na 107 dječaka rođenih na svakih 100 djevojčica 2010 (13). |
1. |
naglašava da su masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije i dalje zločin i da predstavljaju ozbiljno kršenje ljudskih prava koje zahtijeva djelotvorne načine rješavanja i iskorjenjivanja svih temeljnih uzroka patrijarhalne kulture; |
2. |
naglašava da sve države i vlade imaju obvezu promicati i štititi ljudska prava i sprečavati diskriminaciju što čini temelj za iskorjenjivanje svih oblika nasilja nad ženama; |
3. |
poziva vlade na osmišljavanje i primjenu mjera koje promiču osnovne promjene shvaćanja ljudi o ženama i njihove stavove prema ženama kako bi se spriječila štetna uvjerenja i ponašanje koje neprestano izaziva nasilje nad ženama; |
4. |
poziva vlade da femicid ili masovno ubojstvo zbog spolne diskriminacije posebno kategoriziraju kao zločin i da sastave i provedu zakone kako bi se slučajevi femicida istražili, protiv počinitelja vodili sudski postupci dok bi se preživjelima osigurao jednostavan pristup zdravstvenoj zaštiti i dugoročnoj potpori; |
5. |
naglašava da se prema Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji i prema Pekinškoj deklaraciji i platformi za djelovanje, svaki obiteljski ili društveni pritisak na žene da izvrše pobačaj radi odabira spola djeteta smatra oblikom tjelesnog ili psihološkog nasilja; |
6. |
ukazuje na to da je iskorjenjivanje prakse odabira spola djeteta složen proces koji zahtijeva čitav niz međusobno povezanih pristupa i metoda, od proučavanja izvornih uzroka i kulturnih i društveno-ekonomskih čimbenika karakterističnih za zemlje u kojima se prednost daje sinovima/muškom spolu do borbe za prava i položaj djevojčica i žena i uvođenja zakona i propisa; u širim okvirima smatra da je jedini održivi način sprečavanja daljnjeg razvoja praksi odabiranja spola djeteta promicanje jednake vrijednosti spolova u svakom društvu; |
7. |
ističe potrebu i poziva Komisiju na promicanje temeljitog znanstvenog istraživanja i ispitivanja izvornih uzroka praksi odabira spola djeteta s ciljem promicanja istraživanja običaja i tradicija svojstvenih tim zemljama koje mogu dovesti do odabira spola djeteta i dugoročnih socijalnih posljedica odabira spola djeteta; |
8. |
traži detaljnu analizu osnovnih financijskih i ekonomskih razloga koji pridonose praksama odabira spola djeteta; k tomu traži od vlada da se aktivno bave onim opterećenjima kojima obitelji mogu biti izložene i koja stoga mogu dovesti do pojave prekomjernog broja muškaraca; |
9. |
naglašava važnost izrade zakonodavstva protiv odabira spola djeteta koje bi trebalo uključivati pakete socijalne zaštite za žene, bolji nadzor nad provedbom postojećeg zakonodavstva i jaču usredotočenost na kulturne i društveno-ekonomske uzroke ove pojave, kako bi se ovo pitanje riješilo na održiv i cjelovit način, podupirući jednakost spolova i potičući aktivno sudjelovanje civilnog društva; |
10. |
poziva vlade da uklone demokratske i zakonodavne deficite, suzbiju uporne prepreke kojima se provodi diskriminacija nad ženskom djecom, da ženama osiguraju prava nasljedstva, provode nacionalne zakone kojima se jamči jednakost žena i muškaraca pred zakonom u svim sektorima života i da osiguraju ekonomsko, obrazovno i političko osnaživanje djevojčica i žena; |
11. |
poziva Komisiju da podrži i potakne sve vrste inicijativa za podizanje svijesti o diskriminaciji na temelju spola, uključujući masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije, te da pronađe djelotvorne načine za njezino suzbijanje, nudeći savjetovanja, pomoć, odgovarajuće političke smjernice i financijska sredstva u okviru svojih vanjskih odnosa, humanitarne pomoći i rodno osviještene politike; |
12. |
ukazuje na to da neosnaživanje žena i djevojčica i nedostatak nastojanja da se promijene društvene norme i strukture imaju ozbiljne zakonske, etičke i zdravstvene posljedice, kao i posljedice za ljudska prava te potencijalno ozbiljan dugoročni utjecaj koji šteti tim društvima; |
13. |
naglašava da bi, u skladu s nekoliko istraživanja, rodna neuravnoteženost mogla dovesti do: povećanja trgovanja ljudima u svrhe sklapanja brakova ili seksualnog iskorištavanja, nasilja nad ženama, dječjih brakova, ranih i prisilnih brakova te HIV-a/AIDS-a i ostalih spolno prenosivih bolesti; naglašava da rodna neuravnoteženost time stvara prijetnju društvenoj stabilnosti i sigurnosti te stoga poziva na podrobna preispitivanja mogućih zdravstvenih, ekonomskih i sigurnosnih posljedica tog sve brže rastućeg viška muškaraca; |
14. |
podržava relevantne reforme, trajno praćenje i djelotvornu provedbu zakonodavstva o jednakosti spolova i nediskriminaciji, osobito u zemljama s niskim i srednje visokim prihodima i tranzicijskim zemljama; |
15. |
poziva Komisiju da se intenzivno posveti radu na sprečavanju odabira spola na temelju spolnih predrasuda, i to ne nametanjem ograničenja na pristup tehnologijama i uslugama za reproduktivno zdravlje, već promicanjem njihove odgovorne uporabe, na uvođenju i ojačavanju smjernica, na omogućivanju stručnog usavršavanja medicinskom osoblju kako bi ono moglo savjetovati o praksi odabira spola djeteta i spriječiti tu praksu, s rijetkom iznimkom opravdanih slučajeva genetskih bolesti povezanih sa spolom, na sprečavanju uporabe i promicanja tehnologija za odabir spola djeteta i/ili za ostvarivanje profita; |
16. |
naglašava da zakonodavstvo kojim se upravlja odabirom spola ili ga se ograničava mora štititi prava žena na pristup zakonitim tehnologijama i uslugama za seksualno i reproduktivno zdravlje bez odobrenja njihovih muževa, da se to zakonodavstvo mora provoditi djelotvorno i da treba nametnuti odgovarajuće sankcije onima koji krše zakon; |
17. |
potiče uže angažiranje i suradnju između vlada i medicinske zajednice te poziva na uvođenje strožih smjernica za samoregulaciju klinika i bolnica kao aktivnu mjeru za sprečavanje odabira spola djeteta kao poslovne djelatnosti za koju se ostvaruje financijski dobitak; |
18. |
poziva Komisiju i države članice da utvrde koje klinike u Europi izvršavaju pobačaje s ciljem odabira spola djeteta, dostave statistike o toj praksi i izrade popis najboljih praksi za njezino sprečavanje; |
19. |
priznaje da je jamčenje i promicanje prava žena i djevojčica, pružajući im jednake mogućnosti, osobito kad je riječ o obrazovanju i zapošljavanju, presudno za borbu protiv seksizma i izgradnju društva u kojem načelo jednakosti spolova postaje stvarnost; naglašava činjenicu da je poboljšanje razine obrazovanja, prilika za zapošljavanje i integriranih zdravstvenih usluga, uključujući zdravstvene usluge za spolno i reproduktivno zdravlje žena igra presudnu ulogu u nastojanjima da se iskorijene prakse odabira spola djeteta – od pobačaja do čedomorstva – i da se postigne opći ekonomski razvoj u zemljama u razvoju te smanji siromaštvo. naglašava da je osnaživanje žena i sudjelovanje muškaraca ključno za borbu protiv nejednakosti spolova i za promicanje promjena u ponašanju i socijalnih promjena potrebnih za dugoročno iskorjenjivanje praksi odabira spola djeteta; |
20. |
stoga poziva Komisiju da promiče obrazovno i društveno okruženje u kojem se poštuju i jednako tretiraju oba spola i u kojem oba spola dobivaju priznanje za svoje sposobnosti i potencijal, bez stereotipa i diskriminacije, uz istodobno jačanje rodno osviještene politike, jednakih mogućnosti i jednakog partnerstva; |
21. |
poziva Komisiju i snažno potiče relevantne međunarodne organizacije da podržavaju obrazovne programe koji osnažuju žene osposobljavajući ih da razvijaju samopouzdanje, stječu znanje, donose odluke i preuzimaju odgovornost za vlastite živote, zdravlje i zapošljavanje i omogućujući im da žive financijski neovisne živote; |
22. |
poziva Komisiju, ESVD i vlade zemalja izvan EU-a da osmisle informativne kampanje kojima se promiče načelo jednakosti spolova i kojima se nastoji povećati osviještenost o potrebi da svaki član para poštuje ljudska prava svojega partnera, osobito prava na imovinu, zapošljavanje, odgovarajuću zdravstvenu zaštitu, pravdu i obrazovanje; |
23. |
podsjeća na milenijske razvojne ciljeve i ističe da je pristup obrazovanju i zdravstvenoj zaštiti, što obuhvaća seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, osnovno ljudsko pravo; ističe potrebu posebnog i konkretnog upućivanja na pitanja masovnih ubojstava zbog spolne diskriminacije i odabira spola djeteta u dijalozima i izvješćima o milenijskim razvojnim ciljevima i na ostalim međunarodnim forumima za razmjenu iskustava; |
24. |
ističe da je sposobnost žena da ostvaruju svoja prava nužno povezana s njihovim kapacitetom za donošenje odluka pojedinačno i neovisno o svojim supruzima, zbog čega je bitno osigurati da žene imaju pristup obrazovanju, radu, zdravstvenoj zaštiti te brzi pristup kontracepciji i bankovnom računu bez traženja odobrenja ili pristanka druge osobe; |
25. |
poziva vlade zemalja partnera da smanje troškove zdravstvene zaštite za liječenje djece, posebice djevojčica koje ponekad umiru zbog loše ili neprimjerene njege; |
26. |
poziva vlade da poboljšaju pristup žena zdravstvenoj zaštiti, osobito prenatalnoj zaštiti i zaštiti majki, obrazovanju, poljoprivredi, kreditiranju i mikrozajmovima, ekonomskim mogućnostima i imovini; |
27. |
poziva na stavljanje posebnog naglaska na stvaranje uvjeta za solidarnost u zemljama u razvoju, između ostalog i preko osnivanja mirovinskih fondova, kako bi se smanjilo ekonomsko opterećenje na obitelji i pojedince, pa time i njihova ovisnost o muškoj djeci i davanje prednosti muškoj djeci; |
28. |
primjećuje da praksa odabira spola djeteta još uvijek ustraje u bogatim regijama s pismenim stanovništvom; |
29. |
potiče razvoj mehanizama potpore za žene i obitelji kojima se ženama mogu pružiti informacije i savjeti o opasnostima i šteti prakse odabira spola djeteta te savjetovanje za podršku ženama koje su pod pritiskom da odstrane ženske fetuse; |
30. |
potiče civilno društvo i vladine agencije da zajedno djeluju na promicanju kampanja za informiranje i podizanje javne osviještenosti o negativnim posljedicama prakse odabira spola djeteta na majku; |
31. |
poziva Komisiju da pruži tehničku i financijsku podršku za inovativne aktivnosti i obrazovne programe kojima se nastoji poticati rasprava i razumijevanje jednake vrijednosti djevojčica i dječaka, uz korištenje svim dostupnim medijima i društvenim mrežama, ciljanje i uključenje mladih osoba, vjerskih i duhovnih vođa, učitelja, čelnika zajednica i drugih utjecajnih ličnosti u pokušaju da se izmijene kulturna shvaćanja jednakosti spolova određenog društva i da se naglasi potreba za nediskriminacijskim ponašanjem; |
32. |
poziva EU da u svoja partnerstva i dijaloge sa zemljama u razvoju uključi snažnu rodnu komponentu i usmjerenost na osnaživanje žena, kao što se traži u Europskom konsenzusu o razvoju; k tomu smatra da postoji i potreba za rodno osviještenom politikom u svim fazama proračunske potpore, među ostalim promičući dijalog s udruženjima žena u zemljama u razvoju i uvodeći rodno diferencirane pokazatelje; |
33. |
poziva vlasti zemalja o kojima je riječ da poboljšaju praćenje i prikupljanje podataka o omjerima među spolovima i da poduzmu korake za rješavanje mogućih neravnoteža; s time u vezi poziva na užu suradnju između EU-a, agencija UN-a i ostalih međunarodnih partnera i partnerskih vlada; |
34. |
poziva Komisiju i sve relevantne zainteresirane strane da poduzmu potrebne zakonodavne i druge mjere da osiguraju kriminalizaciju izvršavanja prisilnih pobačaja i operacija prekida trudnoće radi odabira spola djeteta bez prethodnog pristanka i potpune obaviještenosti ili razumijevanja postupka obuhvaćenih žena; |
35. |
poziva vlade i sve relevantne zainteresirane strane da osiguraju da se zakonodavstvo o odabiru spola djeteta provodi djelotvorno i da se onima koji krše zakone nametnu odgovarajuće sankcije; |
36. |
poziva Komisiju da ojača suradnju s drugim međunarodnim organizacijama i tijelima kao što su UN, WHO, UNICEF, OHCHR, UNFPA i Žene UN-a da bi se riješilo pitanje prakse odabira spola djeteta i suzbili njegovi izvorni uzroci u svim zemljama, i da se poveže u mrežu s vladama, parlamentima, raznim zainteresiranim stranama, medijima, nevladinim organizacijama, ženskim organizacijama i ostalim tijelima u zajednicama radi podizanja razine osviještenosti o masovnim ubojstvima zbog spolne diskriminacije i načinima njihova sprečavanja; |
37. |
poziva Komisiju i ESVD da surađuju s gore navedenim međunarodnim organizacijama da bi se riješilo pitanje prakse odabira spola djeteta i suzbili njegovi izvorni uzroci u svim zemljama, i da se povežu u mrežu s vladama, parlamentima, raznim zainteresiranim stranama, medijima, nevladinim organizacijama, ženskim organizacijama i ostalim tijelima u zajednicama radi podizanja razine osviještenosti o masovnim ubojstvima zbog spolne diskriminacije i načinima njihova sprečavanja; |
38. |
poziva Komisiju i ESVD da pri raspravama o paketima humanitarne pomoći daju prednost masovnim ubojstvima zbog spolne diskriminacije kao pitanju koje dotične države izvan EU-a moraju riješiti, nalažući im da se obvežu da će iskorjenjivanje tih masovnih ubojstava biti njihov prioritet, da će povećati razinu osviještenosti o tom pitanju i ustrajati na njegovu sprečavanju; |
39. |
poziva EU i države partnere da kroz razvojnu suradnju poboljšaju nadzor nad omjerima među spolovima i prikupljanje podataka o njima, te da poduzmu hitnu akciju za rješavanje mogućih neuravnoteženosti; ističe da odredbe o ljudskim pravima povezane sa spolnom diskriminacijom također treba obuhvatiti međunarodnim trgovinskim sporazumima i sporazumima o suradnji; |
40. |
poziva Europsku uniju da osigura pristup temeljen na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava i da uključi jak naglasak na osnaživanje i promicanje, poštovanje i ostvarenje prava žena i djevojčica, što obuhvaća i njihova spolna i reproduktivna prava te jednakost spolova kao preduvjete za borbu protiv masovnih ubojstava zbog spolne diskriminacije, kao ključno pitanje u programu razvojne politike nakon 2015.; |
41. |
tvrdi da pri provedbi posebnih klauzula o zabrani prisile u pitanjima spolnog i reproduktivnog zdravlja koje su utvrđene na Međunarodnoj konferenciji o stanovništvu i razvoju u Kairu, međunarodno obvezujućih instrumenata ljudskih prava, pravne stečevine EU-a i nadležnosti politika Unije u tim pitanjima, potporu Unije ne bi smjelo dobiti svako tijelo, organizacija ili program koji promiču, podržavaju ili sudjeluju u upravljanju radnjama koje uključuju kršenje ljudskih prava poput prisilnog pobačaja, prisilne sterilizacije žena ili muškaraca ili određivanja spola fetusa koje dovodi do prenatalnog odabira spola ili čedomorstva; |
42. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica. |
(1) SL C 59, 23.2.2001., str. 258.
(2) SL C 320 E, 15.12.2005., str. 247.
(3) SL C 348 E, 21.12.2010., str. 11.
(4) SL C 66 E, 20.3.2009., str. 57.
(5) SL C 169 E, 15.6.2012., str. 81.
(6) Usvojeni tekstovi: P7_TA(2012)0503
(7) SL C 227 E, 4.9.2008., str. 140.
(8) 11. listopada 2007. Europski parlament donio je rezoluciju o ubijanju žena (femicid) u Meksiku i Srednjoj Americi i o ulozi Europske unije u borbi protiv te pojave. Parlament je ponovno osudio femicid u svojem posljednjem godišnjem izvješću o ljudskim pravima usvojenom u prosincu 2010. Femicid se također spominje u Smjernicama EU-a o nasilju nad ženama koje je Vijeće EU-a usvojilo u prosincu 2008. U travnju 2009. predsjedništvo EU-a dalo je izjavu u kojoj pozdravlja početak suđenja na Međuameričkom sudu za ljudska prava (IACtHR) a u lipnju 2010., Visoka predstavnica EU-a Catherine Ashton u ime EU-a izdala je priopćenje u kojem izražava svoju zabrinutost zbog femicida u Južnoj Americi, osudivši „sve oblike spolnog nasilja i gnusnog zločina kao što je femicid”, pozdravivši presudu IACtHR-a.
(9) Amartya Sen, More Than 100 Million Women Are Missing, The New York review of Books, vol. 37, br. 20 (20. prosinca 1990.), dostupan na: http://www.nybooks.com/articles/3408
(10) Informativni članak Ujedinjenih naroda: Međunarodni dan žena 2007., dostupan na http://www.un.org/events/women/iwd/2007/factsfigures.shtml
(11) Karta svijeta prema omjeru spolova pri rođenju, http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth
(12) http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth
(13) UNFPA, Izvješće Međunarodne radionice o iskrivljenim omjerima spolova pri rođenju: Rješavanje problema i put prema naprijed, listopad 2011.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/29 |
P7_TA(2013)0401
Proračunska ograničenja na regionalna i lokalna tijela u vezi s rashodima strukturnih fondova EU-a
Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o učincima proračunskih ograničenja na regionalna i lokalna tijela u vezi s rashodima strukturnih fondova EU-a u državama članicama (2013/2042(INI))
(2016/C 181/05)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. i 29. lipnja 2012. (1), |
— |
uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 14. i 15. ožujka 2013. (2), |
— |
uzimajući u obzir aktualne međuinstitucionalne pregovore o budućoj kohezijskoj politici i višegodišnjem financijskom okviru, |
— |
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1260/1999, |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. koja sadrži preporuke Komisiji o izvještaju predsjednika Vijeća, Europske komisije, Europske središnje banke i Euroskupine „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” (3), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2011. o Europskom gradskom planu i njegovoj budućnosti u kohezijskoj politici (4), |
— |
uzimajući u obzir svoje mišljenje od 12. ožujka 2013. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim odredbama za nadzor i procjenu nacrta proračunskih planova i jamčenje ispravka prekomjernog deficita u državama članicama u području eura (5), |
— |
uzimajući u obzir svoje mišljenje od 12. ožujka 2013. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora za države članice koje prolaze kroz ozbiljne poteškoće s obzirom na njihovu financijsku stabilnost u području eura ili kojima one prijete (6), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2009. o kohezijskoj politici: ulaganje u stvarnu ekonomiju (7), |
— |
uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. ožujka 2013. o zaključcima Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013. o višegodišnjem financijskom okviru (8), |
— |
uzimajući u obzir Nacrt mišljenja Odbora regija od 6. ožujka 2013. o „Sinergijama između privatnog ulaganj i javnog financiranja na lokalnoj i regionalnoj razini – partnerstva za gospodarski rast i blagostanje”, |
— |
uzimajući u obzir Mišljenje Odbora regija od 1. veljače 2013. o „Stvaranju većih sinergija između proračuna EU-a, nacionalnih i podnacionalnih proračuna”, |
— |
uzimajući u obzir memorandum Odbora regija iz 2012. o „Učinku proračunske štedljivosti na lokalne financije i ulaganje”, |
— |
uzimajući u obzir bilješku Europske investicijske banke od 14. prosinca 2012. o „Učinku recesije tijekom 2008. i 2009. na regionalnu konvergenciju u EU-u” (9), |
— |
uzimajući u obzir Prigodni dokument Komisije iz prosinca 2012. o „Kakvoći javnih rashoda u EU-u” (10), |
— |
uzimajući u obzir Svjetske gospodarske izglede MMF-a iz listopada 2012., |
— |
uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0269/2013), |
A. |
budući da je svjetska ekonomska i financijska kriza narušila društvenu, ekonomsku i teritorijalnu koheziju u EU-u prouzročujući višu nezaposlenost, niži BDP te sve veće regionalne nejednakosti i proračunske deficite na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
B. |
budući da se trenutak u kojem je došlo do krize i njezina ozbiljnost u velikoj mjeri razlikuju među svim regijama EU-a, pritom naglašavajući postojeće strukturne nedostatke i dovodeći do ozbiljnog slabljenja rasta BDP-a, rekordnih stopa nezaposlenosti, velikog osiromašenja najugroženijih članova društva te pogoršane poslovne klime i smanjenog povjerenja potrošača; |
C. |
budući da su banke i financijska tržišta postajali sve manje skloni pozajmljivanju jer se percipirana kreditna sposobnost državnih i podnacionalnih vlasti pogoršala; |
D. |
budući da je fiskalni ugovor dokazano neprikladan za suočavanje s izazovima krize i da se ugovor o rastu kojim se omogućuju znatna ulaganja diljem Zajednice doživljava kao najodrživije rješenje jer danas postoji konsenzus da se proračunskom štedljivošću i proračunskim rezovima bez ulaganja gospodarstvo ne oživljuje i da tako neće nastati povoljni uvjeti za stvaranje radnih mjesta i ekonomsku rast; |
E. |
budući da su europski strukturni i investicijski fondovi namijenjeni promicanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije diljem EU-a uz smanjenje regionalnih nejednakosti, promicanje konvergencije i stimuliranje razvoja, zapošljavanja i socijalnog napretka preko proizvodnog ulaganja; |
F. |
budući da su europski strukturni i investicijski fondovi isto tako i rashodi namijenjeni podupiranju pametnog, uključivog i održivog razvoja i konkurentnosti te stoga pozitivno utječu na rast dohotka, tj. nazivnik omjera deficita i BDP-a; |
G. |
budući da je kolaps javnih financija diljem EU-a koji je izazvan dužničkom krizom potaknuo širenje politike štedljivosti; budući da su učinci te politike na lokalne financije bili pogubni dovevši do smanjivanja ili umjerenosti u nekoliko proračunskih linija te ozbiljno ugrozivši sposobnosti financiranja ili sufinanciranja u proizvodnom ulaganju nacionalnih, regionalnih ili lokalnih vlasti; |
H. |
budući da je samo nekoliko država nastavilo podupirati lokalna ulaganja, dok su druge, suočene s dužničkom krizom, odlučile zamrznuti ili srezati financijsku potporu za ulaganja lokalnih vlasti uz jaku tendenciju centraliziranja ili uvođenja pravila ugovora o unutarnjoj stabilnosti kojima je ulaganje snažno smanjeno; |
I. |
budući da su veliki proračunski rezovi na važnim područjima i sektorima jedan od najvećih problema s kojima se suočavaju lokalne i regionalne vlasti u aktualnom razdoblju; |
J. |
budući da su podnacionalne vlasti ključni akteri regionalnog razvoja jer čine 60 % javnog ulaganja i 38 % konsolidirane državne potrošnje na „ekonomska pitanja” pa se time obuhvaća i najviše rashoda kojima se može utjecati na regionalni razvoj poput onih na trgovinska pitanja i pitanja radne snage, poljoprivredu, transport ili istraživanje i razvoj; |
K. |
budući da je u EU-u ulaganje djelovalo kao varijabla za prilagodbu u dvije trećine država, djelomice zahvaljujući naporima iz 2009. za borbu protiv krize; budući da su izravna ulaganja u 2011. u usporedbi s 2010. pala u 17 država članica, od čega su 2011. u njih deset pala za više od 10 % (u Austriji, Latviji, Češkoj, Slovačkoj, Bugarskoj, Portugalu, Grčkoj, Mađarskoj i Španjolskoj); budući da se pad u ulaganjima koji je započeo 2010. (investicijske potpore središnjih vlada pale su 8,7 %) nastavlja i čini se da ulazi u negativnu spiralu; |
L. |
budući da je razina zaduženosti podnacionalnih vlasti znatno ispod razine zaduženosti nacionalnih aktera; |
M. |
budući da podnacionalne vlasti moraju sudjelovati u naporima za konsolidaciju i smanjiti svoje deficite i dug, dok su se istodobno uvjeti pozajmljivanja pogoršali za financijski slabije podnacionalne vlasti; |
N. |
budući da su javna ulaganja ključna za socijalnu uključenost, a potrebe za ulaganjem su znatne u mnogim važnim sektorima u gospodarstvu EU-a kao što su tržište radne snage, infrastruktura, istraživanje i inovacije, malo i srednje poduzetništvo; |
O. |
budući da je nakon razdoblja rastuće konvergencije u EU-u između 2000. i 2007. konvergencija znatno usporila tijekom recesije; budući da su najzahvaćenije regije bile one s neodrživim i špekulativnim ulaganjima i one s jakim sektorima izvozne proizvodnje; |
P. |
budući da su uvjeti preuzimanja strukturnih fondova EU-a takvi da Komisija može izvršiti povrat međuplaćanja samo na temelju izjava o rashodima plaćenim u državama članicama; |
Q. |
budući da nacionalno javno sufinanciranje u sklopu strukturnih fondova u svih 27 država članica EU-a za programsko razdoblje od 2007. do 2013. iznosi otprilike 132 milijarde EUR te budući da taj iznos čini nužnu pretpostavku za ispravno preuzimanje fondova i za ulaganja visoke kvalitete koje će poslužiti za jačanje vlasništva i odgovornosti pri uporabi financijskih sredstava EU-a; |
R. |
budući da se javno sufinanciranje programa koje se podupire u sklopu kohezijske politike može ugroziti nedostatkom fleksibilnosti u primjeni Pakta o stabilnosti i rastu uz rezultat da se kohezijsku politiku ne može dovesti do toga da ostvari tako koristan učinak na poboljšanje konkurentnosti i prevladavanje aktualne krize; |
Opća opažanja
1. |
primjećuje uz veliku zabrinutost jasan uzorak sve veće regionalne nejednakosti u EU-u današnjice uz mnoge relativno siromašne regije u novim državama članicama i južnoj Europi i većinu bogatih regija u središnjoj i sjevernoj Europi te čak i unutar država članica i regija; ističe u tom smislu primarnu važnost kohezijske politike EU-a kao glavnog instrumenta za ulaganje usmjereno na konvergenciju i održiv razvoj u EU-u; |
2. |
naglašava da je lokalno gospodarstvo ključan čimbenik oporavka za zajednice, što je važno u trenutnom dobu krize; u tom kontekstu naglašava gospodarske i socijalne učinke socijalnog gospodarstva u poboljšanju socijalne kohezije na lokalnoj razini; poziva države članice da omoguće prilike za financiranje za socijalno gospodarstvo putem strukturnih fondova za razdoblje od 2014. do 2020.; |
3. |
ponavlja važnost kohezijske politike kao glavnog investicijskog instrumenta Unije koji ima glavnu ulogu u borbi protiv krize smanjujući neravnotežu i utirući put održivog rasta za EU i njegove regije; naglašava posebnu ulogu Europskog socijalnog fonda (ESF) u podršci socijalnom ulaganju i provedbi strategije Europa 2020., posebno doprinosom pri ostvarivanju visokih razina održivog zapošljavanja i produktivnosti, uz istovremenu djelotvornu borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti te povećavanje socijalne kohezije; stoga ističe važnost jamčenja dovoljnih proračunskih sredstava za strukturne i investicijske fondove u kontekstu pregovora o VFO-u, uz posebno opažanje njihova ključnog udjela u ulaganju u područja poput zapošljavanja, inovacije, održivog razvoja, gospodarstva s niskim udjelom ugljika i podrške malom i srednjem poduzetništvu; |
4. |
ističe da se kohezijska politika pokazala otpornom na krizu, uz prilagodbu njezinih programa i instrumenata financiranja čime je ostvarena veća fleksibilnost i dan ključni doprinos na područjima u kojima su ulaganja potrebna radi gospodarske modernizacije i poboljšanja konkurentnosti te radi smanjenja geografskih nejednakosti; |
Sposobnost financiranja u regijama EU-a i sinergije između regionalnih i nacionalnih razina te razine EU-a
5. |
ističe ulogu koju imaju podnacionalne vlasti u rebalansiranju proračuna održavanjem razine javnih ulaganja i sufinanciranjem novih projekata te postizanjem učinka poluge, posebno kad su privatna ulaganja malih razmjera; naglašava činjenicu da su u dobu recesije i slabog rasta održiva javna nabava i sposobnost financiranja/sufinanciranja te preuzimanja obveza za ulaganja presudne za održavanje potencijala za rast; |
6. |
zabrinut je oko toga da se produljivanjem mjera štednje i strogog gospodarskog upravljanja koje je izvršeno 2011. i 2012. i kojim su obuhvaćeni povećan pritisak i rezovi na javne proračune stvara opasnost od smanjivanja područja primjene lokalne politike kojoj je cilj ispunjenje strategije Europa 2020.; |
7. |
naglašava potrebu da se ponovno uspostavi i poboljša financijska sposobnost na podnacionalnoj razini i da se pruži odgovarajuća tehnička pomoć, osobito pri provođenju složenih zajedničkih projekata uz lokalno vodstvo kako bi se osigurala javna ulaganja za programe i projekte usmjerene na poticanje održivog rasta, suzbijanje socijalne isključenosti i obnavljanje društvene strukture, pružanje odgovarajućih zdravstvenih i socijalnih usluga i osiguravanje radnih mjesta, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini; drži da posebna dodatna sredstva za najudaljenije regije ne trebaju biti podložna tematskoj koncentraciji i koristiti se za pokrivanje dodatnih troškova povezanih sa svojstvima i ograničenjima iz članka 349. UFEU-a koji nastaju u najudaljenijim regijama; nadalje primjećuje da se posebna dodatna sredstva mogu uporabljati i za pomoć pri financiranju operativne potpore i rashoda kojima se pokrivaju obveze i ugovori javnih službi u najudaljenijim regijama; |
8. |
ističe potrebu za daljnjim jačanjem administrativne sposobnosti regionalnih i lokalnih vlasti i za dodatnim naporima radi smanjenja birokracije koja također nepovoljno utječe na te vlasti u njihovoj ulozi korisnika te ograničava njihovu sposobnost da provode projekte koje financira EU; |
9. |
traži od institucija da poboljšaju postojeće odredbe kako bi regije u određenim državama članicama koje su posebno teško pogođene financijskom krizom mogle dodatno poboljšati svoje kapacitete primanja strukturnih i kohezijskih fondova i sprečavanja očekivanih velikih opoziva sredstava; |
10. |
poziva na daljnje pojednostavljenje pravila i povećanu fleksibilnost i transparentnost u programiranju i upravljanju strukturnih fondova, čime se omogućava bolja provedba projekata te brži i primjereniji odgovori na socijalne izazove i prijetnje; |
11. |
pozdravlja Izvješće o javnim financijama u Europskoj monetarnoj uniji za 2012. koje je objavila Komisija te posebno poglavlje o fiskalnoj decentralizaciji u EU-u u kojem se ističe dobro funkcioniranje fiskalnog federalističkog predloška u sklopu kojeg se odgovornosti prikupljanja prihoda i financiranja rashoda prenose na podnacionalne vlasti; traži od Komisije da obuhvati takvo poglavlje o stanju poddržavnih javnih financija i reformi u izvješću o javnim financijama u EMU-u sljedeće godine; |
12. |
ističe potrebu za većim sinergijama između nacionalnih, podnacionalnih i europskog proračuna javne potrošnje preko jasnog određenja uloga i odgovornosti različitih proračunskih tijela na razini EU-a, država članica i poddržavnoj razini, što obuhvaća jasnoću uloge i opravdanja politike EU-a i financijske intervencije, zadržavanje razdoblja za plaćanja utvrđenih u Direktivi o kašnjenju plaćanja 2011/7/EU, poštovanje supsidijarnosti i proračunskih prava lokalnih i regionalnih vlasti (njihove uloge u odlučivanju i nadzoru), tj. njihove demokratske odgovornosti zajednicama koje ih izabiru te jamčenje autonomije svake razine upravljanja u određivanju prioriteta i potrošnje; poziva Komisiju da iznese jasne činjenične podatke o tome kako bi se uloga proračuna EU-a u poticanju ulaganja na različitim razinama mogla ojačati; |
13. |
snažno podupire povećanje transparentnosti i pojednostavljivanje proračunskih procesa na svim razinama upravljanja (što obuhvaća utvrđivanje izvora financiranja EU-a izrijekom u nacionalnim i podnacionalnim proračunima) te jamčenje dostupnosti podataka na razini EU-a o profilima potrošnje programa s financiranjem EU-a na regionalnoj razini (gdje je to moguće), ali i objašnjenje načina usklađivanja prioriteta i financiranja na razini EU-a, država članica i poddržavnoj razini prema prioritetima dogovorenim na razini EU-a; |
14. |
naglašava važnost prilagođavanja tekućih proračunskih ograničenja diljem Europe uz istovremen nastavak ulaganja u budućnost; podsjeća države članice da izazov nije u većoj, nego u učinkovitijoj potrošnji; |
15. |
pozdravlja činjenicu da se primjena financijskih instrumenata u okviru kohezijske politike širi na sve tematske ciljeve i sve europske strukturne i investicijske fondove; traži od Komisije da ona pripremi dubinsku analizu i procjenu potencijala novih instrumenata i izvora financiranja za potporu ulaganju koje vodi k rastu kao što su tržište obveznica, instrument za podjelu rizika i upotreba inovativnih financijskih instrumenata; poziva Komisiju i Europsku investicijsku banku (EIB) da pripreme inovativne načine financiranja dugoročnih ulaganja lokalnih i regionalnih vlasti, uključujući preko privlačenja privatnog kapitala; naglašava ključnu ulogu koju imaju programi kreditiranja EIB-a za financiranje projekata od europskog interesa te poziva na uspostavu veće usklađenosti i sinergije između tih programa i strukturnih fondova; |
16. |
ističe važnost platforme za umreživanje Jessica u podupiranju održivog gradskog razvoja i revitalizacije gradskih područja preko mehanizama financijskog inženjeringa te poziva na njezinu prošireniju uporabu u sljedećem programskom razdoblju; |
Gospodarsko upravljanje EU-a i ulaganje u rast i radna mjesta
17. |
ističe ulogu koju bi lokalne i regionalne vlasti mogle imati u ostvarivanju ciljeva pametnog, održivog i uključivog rasta u sklopu strategije Europa 2020.; ponavlja važnost partnerstva između središnjih vlasti te regionalnih i lokalnih vlasti u postavljanju prioriteta i pružanju potrebnog sufinanciranja za provedbu programa kao preduvjeta za postizanje najjačeg učinka uz ograničene resurse pri nastojanju da se ti ciljevi ostvare; u tom kontekstu naglašava važnost novih instrumenata za lokalni razvoj kojim upravlja lokalna zajednica, koji bi omogućili akcijskim skupinama na lokalnoj razini da izrade i provedu lokalne strategije za pametan, održiv i uključiv rast; poziva države članice da omoguće takve prilike kao dio tekućeg postupka programiranja kako bi se iskoristio veliki inovacijski potencijal lokalnih akcijskih skupina; naglašava važnost lokalnih i regionalnih vlasti i, po potrebi, socijalnih partnera i drugih relevantnih partnera u programiranju, provedbi, nadzoru i ocjeni strukturnih fondova te pripremi partnerskih sporazuma, što bi moglo rezultirati boljom povezanošću između strategija EU-a te nacionalnih, regionalnih i lokalnih strategija; |
18. |
izražava uvjerenje o nužnosti tematske koncentracije na mali broj prioriteta; naglašava međutim potrebu fleksibilnosti kako bi se državama članicama i regijama omogućilo da što djelotvornije odgovore na zajedničke ciljeve, istodobno poštujući teritorijalne, gospodarske i socijalne posebnosti; |
19. |
snažno ponavlja svoje protivljenje uvođenju makroekonomskih uvjeta u kohezijsku politiku za razdoblje od 2014. do 2020., čime bi se kaznile regije i socijalne skupine koje su već oslabljene krizom, uz moguće nerazmjerne učinke obustave plaćanja u nekoliko država članica i posebno u regijama, unatoč njihovu punom sudjelovanju u naporima za uravnoteženje javnih proračuna te što bi služilo samo slabljenju država u financijskim poteškoćama i dovelo u pitanje napore solidarnosti koji su ključni za očuvanje makroekonomske ravnoteže u Uniji; k tomu zauzima stajalište da takav represivni pristup široka javnost ne bi mogla razumjeti i da bi se njime pojačalo nepovjerenje javnosti u dobu kad su ljudi već teško pogođeni krizom i učincima politike štedljivosti; |
20. |
vjeruje da se u razdoblju ograničavanja troškova u javnom financiranju mora ponovno razmotriti načelo aditivnosti koje bi se trebalo primijeniti u skladu s Europskim okvirom gospodarskog upravljanja te se nada da će se o tom pitanju raspravljati tijekom pregovora o kohezijskoj politici nakon 2013; |
21. |
primjećuje nedavne opaske MMF-a da se štedljivošću oslabljuju države u kojima se ona primjenjuje nepromišljeno, a razlog je taj da kad su globalni ekonomski izgledi slabi, prenagljeno smanjenje državnog deficita otežava kratkoročni oporavak smanjenjem poreznih prihoda čime se nadalje produbljuje deficit; slaže se s MMF-om da, umjesto da ga se ograniči samo na fiskalnu konsolidaciju, naglasak treba proširiti s ciljem uravnoteženja konsolidacije s rastom; |
22. |
pozdravlja prijedlog nekih država članica da se pregovorima o VFO-u obuhvati pitanje „odredbe o reviziji” za 2015. i 2016., čime bi se proračuni mogli povećati tijekom njihove primjene kako bi se promicalo zapošljavanje mladih, malo i srednje poduzetništvo i drugi ključni sektori; |
23. |
poziva Komisiju i države članice da se koriste svim okvirima prilagodljivosti koji postoje u preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu kako bi se postigla ravnoteža između potrebe za produktivnim i održivim javnim ulaganjima s ciljevima fiskalne discipline; smatra da bi se to moglo učiniti primjerice isključivanjem ukupnog iznosa nacionalnog sufinanciranja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova iz ograničenja koja su nametnuta Paktom o stabilnosti i rastu, temeljenjem izračuna u svrhe Pakta na neto financijskim potrebama države članice, za razliku od bruto potreba, tj. nteto poreza koji se plaćaju na stvarne rashode (najvažnije PDV), ili postupnim uvođenjem dvaju izvora programskog financiranja (europskog i nacionalnog) u skladu s različitim rasporedima, kako bi financiranje bilo potpuno europsko tijekom prvih godina programa, a tijekom posljednjih godina dolazilo posve iz nacionalnih izvora, uz pretpostavku da bi pojedina država članica o kojoj je riječ dotad uspjela ostvariti konkretne rezultate u smislu politike obuzdavanja omjera dug-BDP; |
24. |
poziva Komisiju da osigura da javni rashodi koji nastaju u državama članicama radi sufinanciranja programa koje podržavaju strukturni fondovi nisu obuhvaćeni u javnim ili istovrsnim strukturnim rashodima koji se uzimaju u obzir u sklopu sporazuma o partnerstvu za potrebe utvrđivanja da se poštuje Pakt o stabilnosti i rastu, s obzirom na to da potonji rashodi čine obvezu koja proizlazi izravno iz postupanja prema načelu aditivnosti; stoga poziva da se javni rashodi povezani s provedbom programa koji se sufinanciraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova potpuno izuzmu iz definicije strukturnih deficita u Paktu o stabilnosti i rastu jer su to rashodi posvećeni postizanju ciljeva strategije Europa 2020. i podupiranju konkurentnosti, rasta i stvaranja radnih mjesta, osobito kad je riječ o zapošljavanju mladih; |
25. |
poziva Komisiju da izvijesti o području primjene za moguće djelovanje u granicama postojećeg fiskalnog okvira EU-a kako bi se nastavilo rješavati pitanje razdvajanja aktualne potrošnje i ulaganja u izračunima proračunskog deficita radi izbjegavanja negativnog izračuna javnih ulaganja s dugoročnim neto koristima; |
26. |
snažno potiče Komisiju i države članice da u kontekstu aktualnih pregovora o budućoj Ekonomskoj i monetarnoj uniji uzmu u obzir sav manevarski prostor za prilagodljivost u okviru makroekonomskog upravljanja kako bi se omogućilo produktivno ulaganje, posebno ponovnim razmatranjem odnosa između Pakta o stabilnosti i razvoju i produktivnog javnog ulaganja te izuzimanjem javnih rashoda povezanih s provedbom programa koji se sufinanciraju iz strukturnih i investicijskih fondova u sklopu politike naklonjene rastu iz pravila proračunskog nadzora koja su dijelom Pakta o stabilnosti i rastu; |
o
o o
27. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf.
(2) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/136151.pdf.
(3) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0430.
(4) SL C 390 E, 18.12.2012., str. 10.
(5) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0070.
(6) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0069.
(7) SL C 87 E, 1.4.2010., str. 113.
(8) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0078.
(9) http://www.eib.org/infocentre/publications/all/econ-note-2012-regional-convergence.htm.
(10) http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ ocp125_en.pdf.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/35 |
P7_TA(2013)0402
Za cjelovitu ribarstvenu strategiju EU-a na području Tihog oceana
Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. Za cjelovitu ribarstvenu strategiju EU-a u pacifičkoj regiji (2012/2235(INI))
(2016/C 181/06)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982., |
— |
uzimajući u obzir rezolucije Generalne skupštine Ujedinjenih naroda o ribarstvu, posebno stavak 157. Rezolucije br. 66/68 o obvezama razvijenih država prema najslabije razvijenim državama i malim otočkim državama u razvoju, |
— |
uzimajući u obzir Sporazum iz 1995. o provedbi odredbi Konvencije UN-a o pravu mora od 10. prosinca 1982. u vezi s očuvanjem pograničnih ribljih naselja i vrlo migratornih ribljih stokova i upravljanjem njima, |
— |
uzimajući u obzir međunarodni akcijski plan Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO) za upravljanje ribolovnim kapacitetima, koji je u studenom 2000. potvrdilo Vijeće FAO-a (međunarodni akcijski plan za kapacitete), |
— |
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (1), |
— |
uzimajući u obzir sporazum o mjerama države luke za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, koji je odobrila Konferencija FAO-a na svojem 36. zasjedanju 22. studenoga 2009., |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike (2), |
— |
uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 21. ožujka 2012. naslovljenu „Ususret obnovljenom partnerstvu za razvoj između EU-a i Pacifika” (3), |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju o očuvanju vrlo migratornih ribljih stokova i upravljanju njima u zapadnom i središnjem Tihom oceanu, u kojoj je EU ugovorna strana od 25. siječnja 2005. u skladu s Odlukom Vijeća 2005/75/EZ (4), |
— |
uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2006/539/EZ od 22. svibnja 2006. o zaključivanju Konvencije za jačanje Međuameričke komisije za tropsku tunu osnovane Konvencijom iz 1949. između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike (5) u ime Europske zajednice, |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju o očuvanju ribolovnih resursa i upravljanju njima na otvorenom moru u južnom Tihom oceanu (6), koja je odobrena u ime Europske unije u skladu s Odlukom Vijeća 2012/130/EU (7), i kojom se stvara Regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom u južnom Tihom oceanu, |
— |
uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2011/144/EU od 15. veljače 2011. o sklapanju Privremenog sporazuma o partnerstvu između Europske zajednice s jedne strane i pacifičkih država s druge (8), |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge potpisan 23. lipnja 2000. (9) u Cotonouu (Sporazum iz Cotonoua), |
— |
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 215/2008 od 18. veljače 2008. o Financijskoj uredbi primjenjivoj na deseti Europski fond za razvoj (10), |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između Europske zajednice i Saveznih Država Mikronezije o ribolovu u Saveznim Državama Mikronezije (11), |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu u sektoru ribarstva između Europske zajednice, s jedne strane i Republike Kiribati s druge (12), |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu u sektoru ribarstva između Europske unije i Salomonovih Otoka (13), |
— |
uzimajući u obzir Odluku Komisije od 15. studenog 2012. o slanju službene obavijesti trećim zemljama kako Komisija smatra mogućim da se one odrede kao zemlje koje nisu spremne na suradnju u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (14), |
— |
uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0297/2013), |
A. |
budući da bi se, u svrhu provedbe dosljednosti politike za razvoj, one politike EU-a koje utječu na ribarstvo u Tihom oceanu, tj. politike ribarstva, trgovine i razvoja, trebale provesti tako da se osigura njihov doprinos ostvarenju ciljeva održivog razvoja ribarstva koje utvrđuju pacifičke zemlje AKP-a; budući da bi se taj pristup trebao uključiti u iduće obnavljanje Sporazuma iz Cotonoua ili u instrumente koji bi mogli naslijediti navedeni Sporazum; |
B. |
budući da EU mora tražiti dosljednost politike za razvoj na osnovi članka 208. stavka 1. UFEU-a, prema kojem „Unija uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju”; |
C. |
budući da je EU nakon Australije drugi najveći donator u toj regiji i pomoć nudi preko Europskog fonda za razvoj i budući da je, unatoč tome što su ribarstveni resursi glavni izvor bogatstva pacifičkih zemalja AKP-a i jedini izvor koji im je svima zajednički i unatoč tome što su zemlje zapadnog i središnjeg Tihog oceana opetovano izrazile svoju namjeru da lov na tunu učine glavnim pokretačem društvenog i gospodarskog razvoja regije, samo 2,3 % pomoći iz desetog Europskog fonda za razvoj namijenjen aktivnostima povezanim s ribarstvom; |
D. |
budući da bi bilateralnim i multilateralnim trgovinskim sporazumima o kojima EU pregovara trebale prethoditi ocjene učinka, posebno u pogledu očuvanja živih morskih resursa i posljedica tih sporazuma za lokalno stanovništvo; budući da bi se bilateralni i multilateralni sporazumi trebali voditi zaključcima tih procjena učinka; |
E. |
budući da u trenutačnim pregovorima o Sporazumu o gospodarskom partnerstvu (SGP) između EU-a i pacifičkih zemalja AKP-a s ciljem prilagođavanja općeg sustava povlastica iz Sporazuma iz Cotonoua pravilniku Svjetske trgovinske organizacije, riblji proizvodi imaju ključnu ulogu pri pristupu europskim tržištima i resursima te dobrom upravljanju ribarstvom s ciljem postizanja održivog razvoja; |
F. |
budući da treba biti oprezan u vezi s opasnošću koju predstavlja odstupanje od pravila iz članka 6. stavka 6. Protokola II. o pravilima o podrijetlu priloženim privremenom sporazumu o partnerstvu između Europske zajednice i pacifičkih zemalja i riziku koji vodi prema nepoštenom tržišnom natjecanju na europskom tržištu ribljih proizvoda; |
G. |
budući da Europsku uniju zanima razvijanje odnosa i suradnje s tom pacifičkom regijom kako bi se ostvario razvojni cilj, pri čemu se kao temelj uzimaju očuvanje ribolovnih resursa, promicanje održivog razvoja ribarstva i povećanje transparentnosti pri upravljanju ribolovom; |
H. |
budući da se gotovo polovica svjetskog ulova tune ostvaruje u morima zapadnog i središnjeg Tihog oceana, od čega 80 % u ekskluzivnim ekonomskim zonama otočnih država, a samo 20 % u međunarodnim vodama; |
I. |
budući da najnovije ocjene stokova koje je 2012. proveo znanstveni odbor Komisije za ribarstvo zapadnog i središnjeg Tihog oceana ukazuju da nije došlo do pretjeranog izlova tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) niti žutoperajne tune (Thunnus albacares) u području njezine nadležnosti, već ukazuju na pretjerani izlov velikooke tune (Thunnus obesus); budući da je veoma zabrinjavajuća smrtnost mlade velikooke tune kod ribolova plivaricama, posebno onog koji je povezan s napravama za okupljanje ribe; |
J. |
budući da, iako je došlo do blagog poboljšanja u nadzoru, pregledima i praćenju Tihog oceana, sve veći broj plivarica, većinom iz azijskih i otočnih država, veći ribolovni napor i nezakoniti ribolov ugrožavaju održivost resursa u regiji; |
K. |
budući da bi pristup EU-a u području ribarstva u Tihom oceanu trebao aktivno podupirati regionalne napore za suočavanje s prekapacitiranošću i poboljšanje upravljanja ribarstvom; |
L. |
budući da postoji tradicija regionalnih agencija i struktura za upravljanje lovom na tunu, kao što su Agencija za ribarstvo Foruma pacifičkih otoka (FFA) i podregionalna organizacija potpisnica Sporazuma iz Naurua; |
M. |
budući da sustav ribolovnih dana po plovilu (Vessel Day Scheme), koji su 2008. uvele potpisnice sporazuma iz Naurua kao pokušaj upravljanja pristupom svojim vodama, ograničava ribolovni napor u tim vodama i maksimalno povećava koristi od ribolova za male pacifičke otočke države u razvoju; |
N. |
budući da je prekomjerni napor potpisnica stvaran i u okviru Komisije za ribarstvo zapadnog i središnjeg Pacifika vode se rasprave o novim mjerama za očuvanje i upravljanje za naredne godine, kojima se rješava pitanje ograničenja napora; |
O. |
budući da su Sjedinjene Države 1988. potpisale multilateralni sporazum s državama zapadnog i središnjeg Tihog oceana te se navedenim sporazumom, o kojemu se trenutačno ponovno pregovara, jamči pristup oko 20 % ribolovnih dana u regiji; |
P. |
budući da sustav ribolovnih dana po plovilu (Vessel Day Scheme) treba biti potpuno transparentan, a njegove odredbe poboljšane i provedene u svim članicama, kako bi se ispunili ciljevi i osigurala potpuna usklađenost mjera koje se poduzimaju u ekskluzivnim ekonomskim zonama i na otvorenom moru; |
Q. |
budući da se u idućim godinama očekuje značajan porast troškova pristupa za flote duge plovidbe i s obzirom na to da su one važan izvor prihoda za države u tom području; budući da je na godišnjoj sjednici potpisnica sporazuma iz Naurua odlučeno da će cijena ribolovnog dana za 2014. iznositi najmanje USD 6 000; |
R. |
budući da se sporazumi o partnerstvu u sektoru ribarstva koje je potpisao EU, uključujući one sa zemljama pacifičkog područja, tradicionalno temelje na ograničenju broja plovila s okvirnom naznakom referentne tonaže, što je dovelo do odstupanja s obzirom na to da su zemlje potpisnice sporazuma iz Naurua uvele sustav ribolovnih dana po plovilu i s obzirom na njihovu želju da taj sustav primijene na sporazume o partnerstvu s EU-om; |
S. |
budući da se dobro osmišljenim i pravilno provedenim sustavom ribolovnih dana po plovilu mogu osigurati sredstva za sprečavanje daljnjeg povećanja napora u regiji; |
T. |
budući da je u odnosima s trećim zemljama EU uspostavio suradnju i sukladnost u području nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova kao preduvjet za sklapanje sporazuma o partnerstvu u sektoru ribarstva; budući da člankom 38. stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 o borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog, i nereguliranog ribolova utvrđuje da Komisija ne smije početi pregovore sa zemljama koje ne surađuju u tom pogledu kako bi sklopila sporazume o partnerstvu; |
U. |
budući da bi sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali uključivati posebnu uputu za provedbu Uredbe o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu, umjesto općenite napomene o nužnosti borbe protiv njega te se ne bi se smjeli sklapati s trećim zemljama za koje je utvrđeno da „ne surađuju”; |
V. |
budući da je Komisija u svojoj Odluci od 15. studenog 2012. imenovala, među ostalim, Fidži i Vanuatu kao moguće zemlje koje ne surađuju u skladu s Uredbom o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu zbog toga što nemaju mjere za odvraćanje i kazne za plovila pod njihovim zastavama koja se bave nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovom te zbog toga što nisu provele preporuke regionalnih ribarskih organizacija; |
W. |
budući da se, povijesno gledano, ribolovne aktivnosti flote plivarica iz Zajednice provode uglavnom u središnjem Tihom oceanu, u međunarodnim vodama i u ekskluzivnoj ekonomskoj zoni Kiribatija, te na osnovi sporazuma u privatnom sektoru u ekskluzivnim ekonomskim zonama Tuvalua, Tokelaua i Naurua; |
X. |
budući da je, međutim, osim s Kiribatijem, EU s određenim zemljama zapadnog Tihog oceana bezuspješno pregovarao o sporazumima o partnerstvu u sektoru ribarstva, koji ne proizvode učinke s obzirom na to da Sporazum sa Saveznim Državama Mikronezije nije ratificirao njihov parlament i na to da su pregovori za obnavljanje Sporazuma sa Salomonovim Otocima zamrznuti od 2012. |
Y. |
budući da je Europska komisija dovršila prethodne ocjene s Cookovim otocima i Tuvaluom s ciljem započinjanja pregovora o ribolovnim sporazumima s tim zemljama i budući da su potpisani odgovarajući memorandumi o suglasnosti, koji su preduvjet za traženje pregovaračkih mandata od Vijeća; |
Z. |
budući da Europska služba za vanjsko djelovanje u svom izaslanstvu na Fidžiju dosad nije imala dovoljno zaposlenih koji bi bili nadležni za pitanja ribarstva; |
Opća strategija
1. |
poziva Komisiju da osigura dosljednost svih politika Zajednice koje se koriste u pacifičkoj regiji, kako se zahtijeva člankom 208. UFEU-a, posebno ribarstvene, trgovinske i razvojne politike, te da pojača moguće sinergije kako bi se postigao multiplikacijski učinak i povećale koristi za države pacifičke regije i za države članice EU-a, da promiče međunarodnu dimenziju, ojača stratešku prisutnost EU-a, da poveća prepoznatljivost EU-a u zapadnom i središnjem Tihom oceanu i doprinese održivom iskorištavanju resursa Tihog oceana; |
2. |
smatra da bi ribarstvena strategija u budućim odnosima s pacifičkim državama AKP-a, nakon Cotonoua, trebala biti usredotočena na regionalni pristup kojim bi se ojačao položaj i uloga EU-a u području zapadnog i središnjeg Tihog oceana; |
3. |
poziva Komisiju da osigura da će se ta strategija poštovati u 11. Europskom fondu za razvoj, kao i mogućnost povećanja postotka sektorske pomoći za zadovoljavanje potreba ribarskih zajednica (uključujući povećanje njihovog doprinosa lokalnoj sigurnosti hrane), razvoj ribarstvene infrastrukture za lokalni istovar i preradu ulova, s obzirom na to da je ribarstvo jedno od glavnih gospodarskih resursa te regije; |
4. |
pozdravlja nedavno zapošljavanje dodatnog osoblja u izaslanstvu EU-a na Fidžiju koje će prvenstveno biti posvećeno pitanjima ribarstva, i nada se da će to pomoći uspostavljanju trajne i posebne veze sa zemljama te regije u području ribarstva; |
5. |
poziva također na bolje usklađivanje i dopunjavanje s drugim subjektima u regiji u području razvojne pomoći u skladu sa sporazumom iz Cairnsa iz kolovoza 2009.; pozdravlja održavanje drugog ministarskog sastanka između EU-a i foruma pacifičkih otoka 12. lipnja 2012. čime se jača politički dijalog između EU-a i Pacifika, posebno u području ribarstva i razvoja, te na taj način osigurava veću učinkovitost mjera koje su u tom području poduzele EU i zemlje u regiji; |
6. |
naglašava da flote koje djeluju na otvorenom moru trebaju u suradnji s pacifičkim zemljama doprinijeti smanjenju ribolovnog pritiska na stokove tropske tune, uključujući značajnim smanjenjem razine smrtnosti mlade velikooke tune čiji stok ima veliko gospodarsko značenje za regiju i koji je trenutačno pretjerano izlovljen; |
Ribarstvena strategija
A. Kratkoročno:
7. |
naglašava važnost oblikovanja ribarstvene strategije za zapadni i središnji Tihi ocean zbog važnosti sa stajališta ribarstva i njezine koristi za flotu Unije, tržište EU-a i industriju EU-a za preradu ribe te zbog osiguravanja pravne sigurnosti za plovila koja ondje love; |
8. |
primjećuje da strategija EU-a za pristup resursima u ekskluzivnim ekonomskim zonama zemalja regije preko sporazuma o partnerstvu u sektoru ribarstva nije bila uspješna, osim u slučaju Kiribatija, te smatra da je za obnavljanje i utvrđivanje sporazuma potreban novi okvir za uske i korisne odnose između uključenih strana; |
9. |
smatra da jedan dio problema proizlazi iz činjenice da je EU bezuspješno pregovarao o sporazumima sa zemljama zapadnog Tihog oceana, gdje su ekskluzivne ekonomske zone Salomonovih Otoka i Saveznih Država Mikronezije, umjesto da se usredotočio na središnji Tihi ocean, na koji je tradicionalno usredotočeno djelovanje flote plivarica iz Zajednice; |
10. |
toplo pozdravlja činjenicu da je Europska komisija dovršila prethodne ocjene Cookovih otoka i Tuvalua s ciljem započinjanja pregovora o sporazumima o partnerstvu u sektoru ribarstva s tim zemljama i da je potpisala odgovarajuće memorandume o suglasnosti, koji su preduvjet za traženje pregovaračkih mandata od Vijeća; |
11. |
smatra da je ovaj novi način pregovaranja bolje usklađen s regionalnim pristupom koji Parlament opetovano traži, pogotovo u vezi s ribolovom vrlo migratornih vrsta; poziva Komisiju da osigura sukladnost s odredbama Komisije za ribarstvo zapadnog i središnjeg Pacifika u slučaju pregovora s potpisnicama Sporazuma iz Naurua i drugih pacifičkih zemalja AKP-a; |
12. |
smatra da bi pristup EU-a Tihom oceanu trebao pomoći državama u razvoju, a posebno malim otočnim državama u razvoju, u njihovim naporima da osiguraju veći udio u koristi od održivog iskorištavanja pograničnih ribljih naselja i vrlo migratornih ribljih stokova te da doprinesu povećaju regionalnih napora za održivo očuvanje ribarstva i upravljanje njime za stokove za koje na to poziva revizijska konferencija Sporazuma UN-a o ribljim stokovima; |
13. |
izražava zabrinutost zbog postojanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova u tom području te, iako priznaje da je bilo izvjesnih poboljšanja u upravljanju ribarstvom, smatra da je taj napredak još uvijek nedovoljan, pogotovo u vezi s uvođenjem osnovnih instrumenata za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; |
14. |
poziva Komisiju da u odredbe sporazuma o gospodarskom partnerstvu o kojima pregovara s pacifičkim zemljama uključi izričito pozivanje na Uredbu (EZ) br. 1005/2008 o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu; |
15. |
poziva države AKP-a da i dalje aktivno sudjeluju u regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom te da svoje organizacije civilnog društva te društvene i stručne organizacije redovno obavještavaju o odlukama povezanim s ribarstvom; |
B. Srednjoročno i dugoročno:
16. |
poziva Komisiju da predvidi mogućnost uspostavljanja dugoročnije strategije za pristup flote EU-a resursima u ekskluzivnim ekonomskim zonama zemalja iz te regije, koja bi se temeljila na regionalnom okvirnom sporazumu između Europske unije i zemalja zapadnog i središnjeg Tihog oceana, a što bi se postiglo u pregovorima s FFA-om i temeljilo bi se na sljedećim aspektima:
|
17. |
naglašava da bi se u zadnjoj fazi tog postupka trebao primijeniti isključivo regionalni pristup, odnosno potpisati multilateralni sporazum o partnerstvu u sektoru ribarstva sa zemljama potpisnicama sporazuma o gospodarskom partnerstvu kojim bi flota Zajednice ostvarila pristup resursima ekskluzivnih ekonomskih zona tih zemalja; |
18. |
preporučuje da Komisija razmisli o toj ribarstvenoj strategiji za pacifičku regiju i o posebnostima otočnih država pri reviziji Sporazuma iz Cotonoua; |
19. |
naglašava da u skladu s odredbama UFEU-a Parlament mora na odgovarajući način biti uključen u pripremu i pregovarački postupak te dugoročno praćenje i ocjenu djelovanja bilateralnih sporazuma; inzistira na tome da se na osnovi članka 13. stavka 2. i članka 218. stavka 10. UFEU-a Parlament, jednako kao i Vijeće, mora odmah i iscrpno obavještavati u svim fazama postupka koji se odnose na sporazume o partnerstvu u sektoru ribarstva; ponovno izražava svoje uvjerenje da bi na zajedničkim sjednicama odbora, koje su predviđene u sporazumima o ribarstvu, Parlament trebali zastupati promatrači; inzistira da bi na tim sjednicama trebali prisustvovati predstavnici civilnog društva, uključujući predstavnike ribarskog sektora iz EU-a i iz trećih zemalja; |
o
o o
20. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskoj službi za vanjsko djelovanje. |
(1) SL L 286, 29.10.2008., str. 1.
(2) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0461.
(3) JOIN(2012)0006.
(4) SL L 32, 4.2.2005., str. 1.
(5) SL L 224, 16.8.2006., str. 22.
(6) SL L 67, 6.3.2012., str. 3.
(7) SL L 67, 6.3.2012., str. 1.
(8) SL L 60, 5.3.2011., str. 2.
(9) SL L 317, 15.12.2000, str. 3.
(10) SL L 78, 19.3.2008., str. 1.
(11) SL L 151, 6.6.2006., str. 3.
(12) SL L 205, 7.8.2007., str. 3.
(13) SL L 190, 22.7.2010., str. 3.
(14) SL C 354, 17.11.2012., str. 1.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/41 |
P7_TA(2013)0403
Ograničenje ribolova i teritorijalne vode u Sredozemnom i Crnom moru – načini rješavanja sukoba
Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada. 2013. o ograničenju ribolova i teritorijalnim vodama u Sredozemnom i Crnom moru – načini rješavanja sukoba (2011/2086(INI))
(2016/C 181/07)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) od 10. prosinca 1982., |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o provedbi odredbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta potpisan 1995., |
— |
uzimajući u obzir Kodeks za odgovorno ribarstvo Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) donesen na Konferenciji FAO-a u listopadu 1995., |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti Crnog mora od onečišćenja, potpisanu u Bukureštu u travnju 1992., |
— |
uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja i protokole toj Konvenciji, potpisane u Barceloni u veljači 1976. i izmijenjene u lipnju 1995., |
— |
uzimajući u obzir strateški akcijski plan za očuvanje okoliša i obnovu ekosustava Crnog mora, usvojen u Sofiji u travnju 2009., |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice na području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o morskoj strategiji) (1), |
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije koji se odnosi na Direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem (COM(2013)0133), |
— |
uzimajući u obzir [Dio VII. o vanjskoj politici] Uredbe (EU) br. …/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od […] o zajedničkoj ribarstvenoj poltici (2), |
— |
uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. Siječnja 2011. o strategiji EU-a za Crno more (3), |
— |
uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. rujna 2011. o sadašnjem i budućem upravljanju ribolovom u Crnom moru (4), |
— |
uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 22. studenog 2012. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike (5), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 10. listopada 2007. o integriranoj pomorskoj politici Europske unije (COM(2007)0575), |
— |
uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 21. listopada 2010. naslovljenu „Integrirana pomorska politika (IPP) – Ocjena postignutog napretka i novi izazovi” (6), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 11. rujna 2009. pod naslovom „Prema integriranoj pomorskoj politici za bolje upravljanje u Sredozemlju” (COM(2009)0466), |
— |
uzimajući u obzir Europsku politiku susjedstva i s njom povezane instrumente financiranja, |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 8. rujna 2010. pod nazivom „Znanje o moru 2020. – podaci o moru te promatranje mora za pametan i održiv rast” (COM(2010)0461), |
— |
uzimajući u obzir program za međugraničnu suradnju Europskog instrumenta za susjedske odnose i partnerstvo za područje Sredozemnog bazena 2007. – 2013. koji je Komisija usvojila 14. kolovoza 2008., |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 13. rujna 2012. pod nazivom „Plavi rast: mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru” (COM(2012)0494), |
— |
uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0288/2013), |
A. |
budući da bi do 2025. urbani razvoj na Sredozemlju mogao doseći razinu od 60 %, a trećina bi se stanovništva mogla koncentrirati u obalnim područjima, dovodeći time do udvostručenja potražnje za vodnim i ribolovnim resursima, |
B. |
budući da se 30 % svjetskog pomorskog prometa odvija u Sredozemnom moru, |
C. |
budući da Sredozemno i Crno more odlikuju specifične značajke povezane s oceanografijom, ribolovom, okolišem i društveno-gospodarskim okolnostima, |
D. |
budući da je upravljanje pomorskim i obalnim područjima složeno i da uključuje razna tijela javnog i privatnog sektora, |
E. |
budući da je stopa obnove vode u bazenima Mediterana i Crnog mora vrlo niska (svakih 80-90 godina, tj. 140 godina), oni su vrlo podložni onečišćenju mora, |
F. |
budući da se oko 75 % ribljih stokova Sredozemnog mora prekomjerno iskorištava, |
G. |
budući da pravni propisi kojima se uređuje pristup plovila nacionalnim ribolovnim područjima ovise o državi pod čijom zastavom plovilo plovi, |
1. |
Izražava zabrinutost zbog sve većeg tržišnog natjecanja na području sve manjih ribljih stokova i sve oskudnijih vodnih resursa, što dovodi do stvaranja napetosti među regijama te mogućih sporova oko pomorskih područja među obalnim državama; u tom kontekstu poziva na pojačan napor na regionalnoj i nacionalnoj razini te razini Europske unije kako bi se poboljšalo uređenje pristupa resursima. |
2. |
Poziva sve primorske države da pojačaju svoje napore kako bi se zaustavio prekomjerni izlov ribe u Sredozemnom i Crnom moru jer će nestajanje stokova ribe povećati potencijal za sukobe na tom području. |
3. |
Čvrsto vjeruje da je mirno rješavanje sporova u vezi s pomorskim područjima te razgraničavanjem pomorskih granica u skladu s pravima i obavezama država članica i trećih zemalja koje proizlaze iz prava EU-a ili međunarodnog prava, pogotovo iz Konvencije UN-a o pomorskom pravu, glavni čimbenik dobrog upravljanja oceanima. |
4. |
Vjeruje da upravljanje Sredozemnim i Crnim morem zahtijeva veću razinu političke usklađenosti i suradnje između zainteresiranih obalnih država Sredozemnog i Crnog mora; naglašava važnost bilateralne suradnje i međunarodnih ugovora, s obzirom na to da većina crnomorskih i sredozemnih zemalja nisu države članice EU-a i da zbog toga ne podliježu zakonima Unije. |
5. |
Pozdravlja ulogu Komisije u promicanju jačeg, strukturiranog dijaloga s državama nečlanicama smještenima na obali Crnog i Sredozemnog mora o upravljanju zajedničkim stokovima u njihovim bazenima; potiče Komisiju da u tom cilju poduzme veće napore koristeći regionalni pristup. |
6. |
Vjeruje da upravljanje Sredozemnim i Crnim morem predstavlja mogućnosti za razvoj međunarodnih odnosa i učinkovito gospodarenje tom regijom. |
7. |
Ističe da tržišno natjecanje na području sve manjih ribljih stokova i morskih resursa može dovesti do napetosti u odnosima s trećim zemljama; poziva EU i države članice na suradnju kako bi se zajamčili praćenje, nadzor, sigurnost i zaštita europskih obalnih i teritorijalnih voda, isključivih gospodarskih pojaseva, epikontinentalnog pojasa te pomorske infrastrukture i morskih resursa; utvrđuje da bi EU u tom pogledu trebao zadržati visok politički profil te da bi trebao nastojati spriječiti neslaganja na međunarodnoj razini. |
8. |
Poziva EU da upotrijebi svoje diplomatske izvore kako bi potaknuo dijalog između država članica i trećih zemalja, čime bi zajamčio da se iste pridržavaju načela zajedničke ribarstvene politike EU-a te osigurao praćenje pridržavanja spomenutih načela; ističe da bi se zemlje kandidatkinje za ulazak u EU trebale posebno pridržavati načela ribarstvene politike EU-a, kao i relevantnih međunarodnih zakona i zakona EU-a na području ribolovnih aktivnosti. |
9. |
Primjećuje da od 21 mediteranske zemlje tri niti su potpisale niti ratificirale Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora; traži Komisiju da pozove te zemlje, pogotovo države kandidatkinje za ulazak u EU, da postanu članice Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora te da provode Konvenciju kao sastavni dio regulatornog okvira EU-a za pomorska pitanja. |
10. |
Poziva Komisiju i treće zemlje na razvijanje regionalnog pristupa za očuvanje ribljih resursa i ribolov u Sredozemlju i Crnom moru, uzimajući pritom u obzir prekograničnu dimenziju ribolova te migratornu prirodu nekih ribljih vrsta; u tom smislu ističe važnost Opće komisije za ribarstvo u Sredozemnome moru (GFCM) u osiguravanju jednakih uvjeta te njezine uloge regionalnog foruma za održivi ribolov u Crnom moru. |
11. |
Naglašava potrebu za zaštitom okoliša i održivim razvojem u dvama bazenima, kao i za jačim naporima u smislu gospodarenja morem te nadzora, u skladu s međunarodnim pravom, u prvom redu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora, čime bi se pridonijelo boljoj zaštiti okoliša obalnih i morskih područja. |
12. |
Vjeruje da integrirana pomorska politika, a posebno pomorsko prostorno planiranje, može imati glavnu ulogu u sprečavanju sukoba između država članica EU-a te između EU-a i trećih zemalja. |
13. |
Potiče države članice na uvođenje integriranog upravljanja obalnim područjem i pomorskog prostornog planiranja – proizvodnju energije iz priobalnih vjetroelektrana, polaganje podvodnih kabela i cjevovoda, pomorski promet, ribarstvo i akvakulturu te stvaranje područja poribljavanja – u skladu sa Strategijom za plavi rast i u okviru postojećih sporazuma sa susjednim zemljama, uključujući i treće zemlje koje se nalaze na istom regionalnom moru. |
14. |
Potiče uspostavljanje morskih područja, u prvom redu isključivih gospodarskih pojaseva, koji neće biti namijenjeni samo boljem očuvanju i upravljanju ribarstvom izvan teritorijalnih voda, nego i promicanju održivih ribolovnih resursa, omogućavanju lakšeg nadzora i borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te unaprjeđenju pomorskog upravljanja u bazenima dvaju mora; ističe da u tom smislu EU mora ponuditi primjerene smjernice, koordinaciju i potporu državama članicama. |
15. |
Poziva Komisiju da dodatno razmotri ta pitanja u pogledu osiguranja ujednačenosti relevantnih područja politike EU-a, a posebno zajedničke ribarstvene politike i integrirane pomorske politike te da pojačanom suradnjom i dijalogom potiče tu koherentnost i jednake uvjete unutar EU-a i u susjednim zemljama partnerima. |
16. |
Naglašava važnost procjene stokova i poziva na jaču suradnju znanstvenih instituta iz oba bazena, uključujući razmjenu znanstvenih podataka i zajedničku uporabu informacija; vjeruje da bi EU trebao promicati, poticati i olakšati zajednički rad i suradnju između znanstvenih timova iz EU-a i njihovih kolega iz drugih država nečlanica koje sudjeluju; u tom smislu pozdravlja inicijativu „Znanje o moru 2020”, čiji je cilj da podatke o morskom okolišu učini dostupnima velikom broju potencijalno zainteresiranih strana, uključujući javna, industrijska, obrazovna i istraživačka tijela i civilno društvo. |
17. |
Poziva na poboljšanje sustava praćenja, kontrole i nadzora ribolovnih aktivnosti u sklopu integrirane perspektive za jačanje očuvanja ekosustava u oba bazena, u skladu s pravom Europske unije i međunarodnim pravom, u prvom redu Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora, čime će se doprinijeti dugoročnom i održivom iskorištavanju ribljih stokova te djelotvornijoj borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova. |
18. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL L 164, 25.6.2008., str.19.
(2) Vidi dokument Vijeća br…
(3) SL C 136 E, 11.5.2012., str. 81.
(4) SL C 51 E, 22.2.2013., str. 37.
(5) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0461.
(6) SL C 70 E, 8.3.2012., str. 70.
2013. listopad 09
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/45 |
P7_TA(2013)0411
Pregovori između EU-a i Kine o bilateralnom sporazumu o ulaganju
Rezolucija Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. o pregovorima između EU-a i Kine o bilateralnom sporazumu o ulaganju (2013/2674(RSP))
(2016/C 181/08)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir članke 2., 3., 6. i 21. Ugovora o Europskoj uniji, |
— |
uzimajući u obzir članke 153., 191., 207. i 218. Ugovora u funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir članke 12., 21., 28., 29., 31. i 32. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
— |
uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju od 25. lipnja 2012., |
— |
uzimajući u obzir Protokol o pristupanju Narodne Republike Kine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji od 23. studenog 2001., |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. svibnja 2012. o „EU-u i Kini: neuravnotežena trgovina?” (1) i izvješće Glavne uprave za vanjsku politiku iz srpnja 2011. o trgovinskim i gospodarskim odnosima s Kinom, |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o odnosima EU-a i Kine (2), |
— |
uzimajući u obzir opće prihvaćena načela i prakse, odnosno takozvana „načela iz Santiaga”, koje je u listopadu 2008. usvojila radna skupina za državne investicijske fondove Međunarodnog monetarnog fonda, |
— |
uzimajući u obzir zajedničku izjavu prigodom 13. sastanka na vrhu EU-a i Kine održanog u Bruxellesu 20. rujna 2012., |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod naslovom „Trgovina, rast i globalna pitanja – trgovinska politika kao ključna komponenta strategije Europa 2020.” (COM(2010)0612) i Rezoluciju Europskog parlamenta od 27. rujna 2011. o novoj europskoj trgovinskoj politici u okviru strategije Europa 2020. (3), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2011. o preprekama trgovini i ulaganju (4), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2011. o budućoj europskoj politici međunarodnih ulaganja (5), |
— |
uzimajući u obzir svoje rezolucije od 25. studenog 2010. o korporativnoj socijalnoj odgovornosti u međunarodnim trgovinskim sporazumima (6), o ljudskim pravima i socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (7) te o međunarodnoj trgovinskoj politici u kontekstu obveza vezanih uz klimatske promjene (8), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod nazivom „EU-Kina: bliži partneri, veća odgovornost” (COM(2006)0631) i priloženi politički dokument „Tržišno natjecanje i partnerstvo – politički dokument o trgovini i ulaganjima između EU-a i Kine” (COM(2006)0632), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2009. o povećanju uloge europskih malih i srednjih poduzetnika u međunarodnoj trgovini (9), |
— |
uzimajući u obzir svoju nedavnu odluku o uvođenju zahtjeva objavljivanja za ekstraktivnu industriju i industriju sječe drva u vezi s njihovim plaćanjima vladama (10), |
— |
uzimajući u obzir zajedničku odluku EU-a i Kine, donesenu na 14. sastanku na vrhu EU-a i Kine održanom u veljači 2012. u Pekingu, o pokretanju pregovora o bilateralnom sporazumu o ulaganju, |
— |
uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
A. |
budući da trgovina između EU-a i Kine raste ubrzano i stalno u posljednja tri desetljeća, a najveći je iznos ukupne trgovine iznosio 433,8 milijardi EUR i dosegnut je 2012., te budući da od 1997. postoji neravnoteža u bilateralnoj trgovini u korist Kine; budući da je taj trgovinski deficit u 2012. iznosio 146 milijardi EUR u usporedbi s 49 milijardi EUR u 2000.; |
B. |
budući da je strano ulaganje EU-a u Kinu 2011. iznosilo 102 milijarde EUR, a iste je godine strano ulaganje Kine u EU iznosilo 15 milijardi EUR; budući da je u 2006. strano ulaganje Kine u EU iznosilo samo 3,5 milijardi EUR; |
C. |
budući da su Ugovorom iz Lisabona izravna strana ulaganja došla pod isključivu nadležnost Unije; |
D. |
budući da 26 država članica EU-a ima važeće pojedinačne bilateralne sporazume o ulaganju s Kinom; budući da EU još nije razvio održivu dugoročnu industrijsku politiku koja bi bila pokretač za njegove ofenzivne i defenzivne interese u okviru nove politike EU-a za strana ulaganja, |
E. |
budući da je čak i uz porast troškova rada od 10 % godišnje tijekom proteklih godina Kina i dalje među tri najbolja tržišta za ulaganja na svijetu; |
F. |
budući da razvojni ciljevi navedeni u 12. petogodišnjem planu Kine i strategiji Europa 2020. sadrže velik broj zajedničkih interesa i izazova; budući da viša razina integracije i tehnološke razmjene između gospodarstava EU-a i Kine može dovesti do sinergija i uzajamnih koristi; |
G. |
budući da bi se na javna i privatna poduzeća trebala primjenjivati jednaka pravila igre tržišnog natjecanja; |
H. |
budući da je ovaj sporazum o ulaganju prvi o kojem će EU pregovarati na temelju svoje opće nadležnosti nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; budući da pregovori o ovom sporazumu o ulaganju, uključujući i pristup tržištu, imaju potencijal da privuku velik interes i izazovu možebitnu zabrinutost javnosti, te bi se stoga trebali voditi uz najvišu moguću razinu transparentnosti kako bi se omogućio potreban parlamentarni nadzor, čime bi se ispunio jedan od preduvjeta za potrebnu suglasnost Europskog parlamenta s rezultatima pregovora; |
I. |
budući da se ulagači moraju pridržavati i zakona zemlje domaćina i odredbi svakog sporazuma koji su sklopili EU i Kina kad taj sporazum stupi na snagu kako bi potpuno iskoristili najbolju moguću zaštitu svojih ulaganja; |
J. |
budući da su slaba provedba ili nedostatak provedbe temeljnih socijalnih i radničkih prava te ekoloških standarda od strane Kine, a koji su međutim međunarodno priznati, neki od razloga sadašnje neravnoteže u trgovinskim tokovima između EU-a i Kine, što bi se dubljim ulagačkim odnosima čak moglo i pogoršati ako se ne postigne napredak u provedbi tih prava i standarda; budući da stoga ovaj sporazum o ulaganju ne bi trebao imati učinak daljnjih smanjenja socijalnih i ekoloških standarda u Kini, nego bi, naprotiv, kao preduvjet mogao doprinijeti njihovom poboljšanju, čime bi doveo do uravnoteženijih i uzajamno korisnijih trgovinskih i ulagačkih odnosa; |
K. |
budući da bi sporazum o ulaganju također trebao obuhvatiti obveze ulagača, uključujući one u pogledu poštovanja prava sindikata i ostalih radničkih prava, transparentnosti i zaštite okoliša, kako je definirano u pravu obje strane, i biti sklopljen u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) i ostalih relevantnih međunarodnih sporazuma i temeljnih konvencija koje su strane potpisale i ratificirale; budući da sporazumi o ulaganju ne bi trebali uključivati ulaganja u posebno stvorene zone u kojima se omogućava zaobilaženje radničkih prava i drugih zakonskih uvjeta; |
L. |
budući da roba za izvoz u EU proizvedena u radnim logorima, kao u okviru sustav preodgoja putem rada, poznatijeg pod nazivom Laogai, ne bi trebala imati korist od ulaganja u okviru ovog bilateralnog sporazuma o ulaganju; |
M. |
budući da su se Komisija i Vijeće obvezali da će osigurati da ulagačka politika EU-a uzima u obzir načela i ciljeve vanjskog djelovanja Unije, uključujući ljudska prava, te su se obvezali na ispunjenje obveza od 2013.; |
N. |
s obzirom na činjenicu da bi se sporazumom o ulaganju s Kinom značajno poboljšali gospodarski odnosi EU-a i Kine, njime bi se također trebalo doprinijeti poboljšanju političkog dijaloga EU-a i Kine, posebno u pogledu takvih pitanja kao što su ljudska prava – u okviru učinkovitog dijaloga o ljudskim pravima usmjerenog na rezultate – i vladavina prava, radi održavanja ravnoteže između političkih i gospodarskih odnosa u skladu s duhom Strateškog partnerstva; |
O. |
budući da bi namjera ulagača i cilj ulaganja trebali biti da pomoću politika i praksi upravljanja budu usklađeni s razvojnim ciljevima zemalja domaćina i lokalnih razina vlasti u mjestima ulaganja; |
1. |
pozdravlja jačanje gospodarskih odnosa između EU-a i Kine; poziva EU i Kinu da rade na uravnoteženom partnerskom odnosu, redovnom dijalogu na visokoj razini i uzajamnoj koristi umjesto da se upuštaju u natjecanje obilježeno sukobima; |
2. |
naglašava da bi se Kina, budući da je 2001. pristupila WTO-u, trebala jače usmjeriti na liberalizaciju svoje trgovine i otvaranje svojeg tržišta kako bi osigurala ravnopravnije uvjete i ubrzala uklanjanje umjetnih zapreka s kojima se suočavaju poduzeća kad ulaze na kinesko tržište; |
3. |
primjećuje da europska poduzeća žale zbog postojanja brojnih carinskih i necarinskih zapreka na kineskom tržištu, poput određenih oblika diskriminacije inozemnih ulagača te složenosti carinskih propisa i tehničkih prepreka trgovini; |
4. |
pozdravlja uključivanje pristupa tržištu u pregovarački mandat; smatra da bi jamstvo Kine da u pregovore uključi pristup tržištu trebalo biti preduvjet za njihovo pokretanje; |
5. |
naglašava da u postupak pregovora izrijekom treba uključiti izravna strana ulaganja i portfeljna ulaganja; |
6. |
primjećuje da kineska poduzeća općenito doživljavaju Uniju kao stabilno okruženje za ulaganje, ali žale zbog toga što oni vide kao preostale izvozne subvencije EU-a za europske poljoprivredne proizvode te zbog postojanja određenih prepreka trgovini na tržištu EU-a, poput tehničkih prepreka trgovini i zapreka čiji je cilj spriječiti ulaganja trećih zemalja u određenim državama članicama te pozivaju na uklanjanje preostalih neopravdanih prepreka i omogućavanje ulaganja u države članice; podsjeća međutim da je u Kini nedavno uspostavljen sigurnosni mehanizam revizije za nadzor stranih ulaganja te da uporaba takvog mehanizma obaju strana može biti utemeljena na opravdanim razlozima; ističe da EU i Kina mogu imati legitimne sigurnosne razloge kojima se opravdava potpuno ili djelomično izuzeće određenih sektora iz stranih ulaganja na privremenoj ili dugoročnoj osnovi; |
7. |
ističe da su zajednički pothvati osnovni način na koji je stranim poduzećima dopušteno djelovati u Kini, a oni su često povezani s prijenosom strateških tehnologija koje promiču razvoj konkurentnosti Kine nauštrb europske industrije; uvjeren je da je veća otvorenost Kine prema drugim zakonskim propisima kojima se stranim ulagačima omogućuje djelovanje, zajedno s odgovarajućom zaštitom prava intelektualnog vlasništva, industrijskog vlasništva, žigova i zemljopisnih oznaka proizvoda, od ključne važnosti i obostrane koristi, kao i poticanje veće razine integracije europskog i kineskog gospodarstva na temelju strateškog pristupa gospodarskoj suradnji koji je između ostalog usmjeren prema ekološki prihvatljivoj tehnologiji i inovacijama; |
8. |
uvjeren je da bi bolja zaštita prava intelektualnog vlasništva i učinkovita provedba s njom povezanih pravila u Kini za ulagače iz EU-a i druge strane ulagače bio velik poticaj njihovim ciljevima ulaganja, dijeljenja novih tehnoloških mogućnosti i modernizacije postojećih tehnologija u toj državi, posebno u pogledu ekološki prihvatljivih tehnologija; |
9. |
pozdravlja napore kineskih vlasti u cilju poboljšanja poštovanja prava intelektualnog vlasništva otkada je Kina postala članicom WTO-a; međutim i dalje žali zbog njihove nedovoljne zaštite i manjka sredstava raspoloživih europskim poduzećima, posebice malim i srednjim poduzećima, za učinkovitu borbu protiv povreda prava intelektualnog vlasništva; |
10. |
zabrinut je zbog nepouzdanosti kineskog pravosudnog sustava koji ne uspijeva provesti ugovorne obveze te zbog manjka transparentnosti i ujednačenosti u primjeni regulatornog režima upravljanja investicijama; |
11. |
potiče Komisiju da pregovara o ambicioznom i uravnoteženom sporazumu o ulaganju između EU-a i Kine kojim se nastoji stvoriti bolje okruženje za ulagače iz EU-a u Kinu i obrnuto, uključujući poboljšani pristup tržištu, kako bi se povećala razina recipročnih tokova kapitala te jamčila transparentnost u vezi s upravljanjem poduzećima, i u državnom i privatnom vlasništvu, koja ulažu unutar EU-a; preporuča smjernice o korporativnom upravljanju Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) kao referentni dokument; ustraje i na boljoj provedbi zakona kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje između javnih i privatnih subjekata, smanjila korupcija i ojačala pravna sigurnost i predvidivost poduzetničke klime u Kini; |
12. |
ovim sporazumom naglašava važnost utvrđivanja preduvjeta za pošteno tržišno natjecanje između EU-a i Kine; u tu svrhu preporučuje Komisiji da ispregovara snažne i obvezujuće odredbe o transparentnosti i poštenom tržišnom natjecanju tako da se jednaka pravila igre primjenjuju na poduzeća u državnom vlasništvu i prakse ulaganja državnih investicijskih fondova; |
13. |
traži da sporazumom o kojem se pregovara također bude uređeno pitanje pristupa tržištu, kao i pitanje zaštite ulagača; |
14. |
naglašava da sporazum o ulaganju ni na koji način ne bi smio smanjiti politički manevarski prostor strana i njihovu mogućnost donošenja zakona za postizanje legitimnih i opravdanih ciljeva javnog poretka pokušavajući ne poništiti dobrobiti koje proizlaze iz obveza obiju strana; naglašava da jamčenje vladavine prava za sve ulagače i građane EU-a i Kine mora ostati prioritet; |
15. |
poziva Komisiju da osigura potpunu transparentnost državnih investicijskih fondova; |
16. |
primjećuje da bi trebalo utvrditi jasan vremenski okvir za pregovore i uzeti u obzir razumna i smislena prijelazna razdoblja; |
17. |
smatra da bi se sporazum o ulaganju s Kinom trebao temeljiti na najboljoj dosadašnjoj praksi država članica, doprinijeti većoj dosljednosti te uključivati sljedeće standarde:
|
18. |
ponovno potvrđuje da u pogledu uspješnog završetka pregovora kvaliteta uvijek mora prevladati nad brzinom; |
19. |
primjećuje da bi u sporazum o zaštiti ulaganja trebalo uključiti jasne definicije ulaganja i ulagača koje treba zaštititi te da isključivo špekulativni oblici ulaganja ne bi trebali biti zaštićeni; |
20. |
poziva na usklađenost sporazuma s multilateralnim obvezama u okviru Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS) kako bi se ispunili kriteriji za sporazum o gospodarskoj integraciji; |
21. |
pozdravlja činjenicu da će očekivani napredak u pravnoj sigurnosti pomoći malim i srednjim poduzetnicima da ulažu u inozemstvu te pritom naglašava da se tijekom pregovora (između ostalog uključenošću novog centra EU-a za male i srednje poduzetnike u Kini, službe EU-a za pomoć malim i srednjim poduzetnicima u vezi s pravom intelektualnog vlasništva te Gospodarske komore EU-a u Kini) mora čuti mišljenje malih i srednjih poduzetnika kako bi sporazum koji će se sklopiti jačao internacionalizaciju tih malih i srednjih poduzetnika koje žele ući na tržište druge strane; |
22. |
naglašava da bi preduvjet za sklapanje sporazuma trebalo biti uključivanje snažne predanosti strana održivom i uključivom razvoju u gospodarskom, socijalnom i ekološkom smislu u pogledu ulaganja kako bi se stvorila uravnoteženija trgovina i odnos ulaganja između EU-a i Kine koji se ne temelji uglavnom na niskim troškovima rada i lošim ekološkim standardima u Kini; |
23. |
naglašava da sporazumi o ulaganju koje sklopi EU ne smiju biti u suprotnosti s temeljnim vrijednostima koje EU želi promicati svojim vanjskim politikama i njima se ne smije podrivati mogućnost javne intervencije, posebno prilikom postizanja ciljeva javnog poretka kao što su socijalna i ekološki kriteriji, ljudska prava, borba protiv krivotvorenja, zaštita, prava radnika i potrošača, javno zdravlje i sigurnost, industrijska politika i kulturna raznolikost; poziva da se u sporazum uvrste posebne i obvezujuće klauzule; |
24. |
traži da u okviru ovog sporazuma, kao što je to slučaj u ostalim trgovinskim obvezama EU-a, zaštita javnih službi ostane temeljno načelo; |
25. |
naglašava da se budući razvoj sporazuma o ulaganju između EU-a i Kine mora temeljiti na uzajamnom povjerenju i potpunoj usklađenosti s obvezama u okviru WTO-a; žali zbog visoke razine javnog subvencioniranja određenih sektora koji imaju potencijal rasta, uključujući solarne panele, te poziva Komisiju da osigura potpuno uklanjanje štetnog učinka takvog dampinga i subvencioniranja radi ubrzanja pregovora; |
26. |
preporučuje da se u pogledu pristupa tržištu obje strane obvežu na odgovarajuća početna razdoblja i prijelazne odredbe za određene sektore kako bi se pojednostavio put prema njihovoj potpunoj ili djelomičnoj liberalizaciji; također uzima u obzir da nijedna strana možda neće moći preuzeti obveze u određenim sektorima; u tom kontekstu poziva na izuzimanje kulturnih i audiovizualnih usluga iz pregovora o pristupu tržištu u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora EU-a; naglašava da se trebaju rješavati intervencijske industrijske politike, neodgovarajuća zaštita prava intelektualnog vlasništva, nejasnoće u sadržaju i primjeni pravila te druge necarinske i tehničke prepreke trgovini; |
27. |
smatra da se zbog poteškoća u pristupu kineskim tržištima nastalih zbog premoći državnih poduzeća, na sporazum, kako bi on bio ujednačen, mora gledati kao na važnu priliku za uspostavljanje ravnopravnih uvjeta za državna i privatna poduzeća; |
28. |
naglašava da sporazumom treba EU-u osigurati mogućnost izuzimanja određenih strateških sektora od kineskih ulagača; |
29. |
naglašava da bi sporazumom stranama, a u slučaju EU-a njezinim državama članicama, trebalo omogućiti utvrđivanje i provođenje glavnih politika promicanja i zaštite kulturne raznolikosti; |
30. |
naglašava da se sporazumom mora promicati održivo i uključivo ulaganje kojim se poštuje okoliš, posebno u području ekstraktivne industrije, te potiče kvalitetne radne uvjete u poduzećima u koja se ulaže; |
31. |
poziva na klauzulu prema kojoj ulagač mora potencijalnoj zemlji domaćinu pružiti sve informacije koje ta strana zahtjeva o dotičnom ulaganju u svrhu donošenja odluka o tom ulaganju ili samo radi statistike, dok će država domaćin zaštititi od razotkrivanja sve povjerljive poslovne informacije koje bi mogle dovesti u pitanje konkurentan položaj ulagača ili ulaganja; |
32. |
inzistira na potrebi da se u budući sporazum uključe odredbe o transparentnosti i upravljanju državnim poduzećima i državnim investicijskim fondovima na temelju načela iz Santiaga, usvojenih pod okriljem MMF-a, te da se definiraju načela u vezi s upravljanjem i institucionalnom strukturom državnih investicijskih fondova te s transparentnosti njihovih strategija ulaganja; |
33. |
ponovno poziva na učinkovitu klauzulu o korporativnoj društvenoj odgovornosti u skladu s Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; potvrđuje da bi ulagači trebali primjenjivati Tripartitnu deklaraciju o multinacionalnim poduzećima i socijalnoj politici Međunarodne organizacije rada i Smjernice za multinacionalna poduzeća OECD-a te posebne ili sektorske međunarodne standarde odgovorne prakse ako oni postoje; poziva na obvezujuću socijalnu klauzulu i klauzulu o zaštiti okoliša, kao dijelu cjelovitog poglavlja o održivom razvoju koje poliježe mehanizmu za rješavanje sporova; poziva obje strane da provedu održivu i uključivu strategiju ulaganja koja uključuje klauzulu o korporativnoj društvenoj odgovornosti s konkretnim smjernicama za ulagače i učinkovitom metodologijom procjene za tijela javne vlasti koja nadziru rezultate investicija u smislu njihovog utjecaja na društvo i okoliš; |
34. |
naglašava da sporazum mora obvezivati kineske ulagače u EU-u na usklađenost s europskim socijalnim standardima i pravilima socijalnog dijaloga; |
35. |
naglašava da se bilateralnim sporazumom o ulaganju između EU-a i Kine treba omogućiti održiv rast i stvaranje radnih mjesta te jačati sinergije i pozitivne učinke prelijevanja s drugim sporazumima o regionalnoj trgovini i ulaganju čiji su potpisnici EU i Kina; |
36. |
poziva Komisiju da dopuni svoju procjenu utjecaja tako da također procjeni utjecaj sporazuma o ulaganju između EU-a i Kine na ljudska prava jer se obvezala na to Strateškim okvirom i Akcijskim planom za ljudska prava i demokraciju; |
37. |
smatra da u sporazum mora biti uključena odredba u kojoj se navodi da svi ulagači trebaju u potpunosti biti u skladu sa zakonom strane domaćina na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj, i po potrebi, nadnacionalnoj razini te da će ulagači koji ne poštuju vladavinu prava podlijegati građanskim parnicama zbog odgovornosti u sudskom postupku relevantne nadležnosti zbog nezakonitih postupaka ili odluka donesenih u pogledu ulaganja, posebno u slučajevima kad takvi postupci ili odluke dovode do značajne ekološke štete, osobnih ozljeda ili gubitka života; |
38. |
naglašava da bi se u sporazum trebala uvrstiti klauzula kojom se zabranjuje ublažavanje socijalnog zakonodavstva i zakonodavstva o okolišu u svrhu privlačenja ulaganja i kojom se osigurava da obje strane moraju učinkovito provoditi relevantne zakone održivim ili ponavljajućim djelovanjem ili nedjelovanjem, kao poticaj za uspostavljanje, prikupljanje, širenje ili zadržavanje ulaganja na svom teritoriju; |
39. |
inzistira da bilateralni sporazum o ulaganju između EU-a i Kine mora biti u skladu s pravnom stečevinom EU-a, uključujući važeće socijalno zakonodavstvo i zakonodavstvo o okolišu te da obje strane moraju učinkovito provoditi svoje zakonodavstvo u tim područjima tako da se svim odredbama ovog sporazuma potiče zakonito uspostavljanje, prikupljanje, širenje ili zadržavanje ulaganja na teritoriju svake strane te jačaju poduzetničke prakse i pošteno poslovno postupanje; |
40. |
ustraje da je potrebno sporazumom zahtijevati usklađenost stranih ulagača sa standardima EU-a o zaštiti podataka; |
41. |
izražava duboku zabrinutost kad je riječ o razini diskrecijskih prava međunarodnih arbitražnih sudaca prilikom širokog tumačenja klauzula o zaštiti ulagača što vodi do odbacivanja zakonitih javnih propisa; zahtijeva da arbitražni suci koje imenuju strane u sporu budu neovisni i nepristrani te da provedena arbitraža bude u skladu s kodeksom ponašanja utemeljenom na pravilima Komisije Ujedinjenih naroda za međunarodno trgovačko pravo (UNCITRAL), na onima Međunarodnog centra za rješavanje investicijskih sporova (ICSID) ili na bilo kojim drugim međunarodnim sporazumima i standardima koje priznaju i prihvaćaju obje strane; |
42. |
smatra da bi u sporazumu kao glavni prioritet trebao biti uključen učinkovit mehanizam rješavanja sporova između država te između ulagača i države kako bi se s jedne strane spriječilo da neosnovana potraživanja ne dovedu do neopravdanih arbitraža te s druge strane kako bi se osiguralo da svi ulagači imaju pristup poštenom suđenju nakon kojeg odmah slijedi provedba arbitražne odluke; |
43. |
smatra da bi sporazumom trebali biti predviđeni postupci rješavanja sporova između država, kao i mehanizmi za rješavanje sporova između ulagača i države u skladu s adekvatnim pravnim okvirom te podložni strogim kriterijima transparentnosti; |
44. |
poziva EU i Kinu da zajedno uspostave mehanizam ranog upozoravanja kako bi imali mogućnost proaktivno rješavati svaki novi spor o trgovini ili ulaganju u što ranijoj fazi upotrebljavajući sve odgovarajuće mjere, uključujući meku silu i trgovinsku diplomaciju; |
45. |
smatra također da bi sporazum trebao uključivati odredbe o izvansudskom rješavanju sporova kako bi se poticalo brzo, dostupno i prijateljsko rješavanje sporova među stranama koje slobodno odlučuju o njihovoj primjeni; |
46. |
predlaže da fleksibilni mehanizmi rješavanja sporova poput posredovanja budu u sporazumu detaljno određeni u pogledu, primjerice, trajanja, troškova i provedbe rješenja koja prihvate obje strane; |
47. |
izražava mišljenje da bi, nakon što se sklopi i u potpunosti ratificira, sporazum o ulaganju između EU-a i Kine zamijenio sve postojeće bilateralne sporazume o ulaganju između pojedinačnih država članica EU-a i Kine u skladu s pravom Unije; |
48. |
savjetuje da pregovori započnu tek nakon što kinesko Državno vijeće službeno odobri da se u investicijski sporazum uključi pristup tržištu; |
49. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL C 264 E, 13.9.2013., str. 33.
(2) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0097.
(3) SL C 56 E, 26.2.2013., str. 87.
(4) SL C 168 E, 14.6.2013., str. 1.
(5) SL C 296 E, 2.10.2012., str. 34.
(6) SL C 99 E, 3.4.2012., str. 101.
(7) SL C 99 E, 3.4.2012., str. 31.
(8) SL C 99 E, 3.4.2012., str. 94.
(9) SL C 67 E, 18.3.2010., str. 101.
(10) Usvojeni tekstovi od 12.6.2013., P7_TA(2013)0261 i 0262
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/52 |
P7_TA(2013)0412
Trgovinski odnosi EU-a i Tajvana
Rezolucija Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. o trgovinskim odnosima EU-a i Tajvana (2013/2675(RSP))
(2016/C 181/09)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2011. o Europi 2020. (1), |
— |
uzimajući u obzir članak 3. stavak 5. Ugovora o Europskoj uniji te članak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u kojem se navodi da „u svojim odnosima s ostatkom svijeta, Unija doprinosi strogom poštovanju i razvoju međunarodnog prava” te da „Unija osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti.”, |
— |
uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. svibnja 2011. o godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o glavnim aspektima i osnovnim izborima Zajedničke vanjske i sigurnosne politike 2009. (2), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2012. o godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (3), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o odnosima EU-a i Kine (4), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o ljudskim pravima i društvenim i okolišnim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (5), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2009. o jačanju uloge europskih malih i srednjih poduzeća u međunarodnoj trgovini (6), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2008. o učinku krivotvorenja na međunarodnu trgovinu (7), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. rujna 2008. o trgovini uslugama (8), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2008. o trgovini sirovinama i robom (9), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2008. o strategiji EU-a za osiguranje pristupa tržištu europskim poduzećima (10), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2007. o Globalnoj Europi – vanjskim aspektima konkurentnosti (11), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2005. o odnosima EU-a, Kine i Tajvana i sigurnosti na Dalekom istoku (12), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Trgovina, rast i svjetski poslovi – trgovinska politika kao osnovna komponenta strategije 2020. EU-a” (COM (2010)0612), |
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Globalna Europa: natjecanje u svijetu. Doprinos strategiji EU-a za rast i radna mjesta” (COM(2006)0567), |
— |
uzimajući u obzir izvješće Komisije objavljeno 28. veljače 2013. pod nazivom „Izvješće o preprekama trgovini i ulaganju 2013.” (COM(2013)0103), |
— |
uzimajući u obzir pitanje Komisiji o trgovinskim odnosima EU-a i Tajvana (O-000093/2013 – B7-0509/2013), |
— |
uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
A. |
budući da je višestrani trgovinski sustav koji se temelji na pravilima, uspostavljen u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO), najpovoljniji okvir za ostvarenje otvorene i pravedne trgovine diljem svijeta; budući da je iznimno važno razumjeti da su bilateralni sporazumi obuhvaćeni istim zajedničkim paketom instrumenata međunarodnih poslova; |
B. |
budući da je Unija u potpunosti predana ostvarivanju izbalansiranog i pravednog ishoda Razvojnog plana iz Dohe (DDA) kao odabranog pristupa i budući da smatra da je istovremeni napredak u postizanju bilateralnih trgovinskih sporazuma s drugim industrijaliziranim državama također valjana opcija; |
C. |
budući da je ukupni iznos bilateralne trgovine između EU-a i Tajvana povećan za više od dvanaest puta u zadnja dva desetljeća te da je 2011. iznosio preko 40 milijardi EUR; |
D. |
budući da je Tajvan sedmi najveći trgovinski partner EU-a u Aziji, a dvadeset i treći najveći trgovinski partner EU-a u svijetu; |
E. |
budući da je 2010. godine 31,5 % svih tokova izravnih inozemnih ulaganja i 21 % ukupnih izravnih inozemnih ulaganja u Tajvan potjecalo iz EU-a, koji je zbog toga bio najveći inozemni ulagač u tu zemlju; |
F. |
budući da su trenutačno ukupni trgovinski odnosi između EU-a i Tajvana znatno zaostaju za svojim potencijalom; |
G. |
budući da otvorena i pravedna trgovina predstavlja snažno sredstvo za poticanje rasta i dobrobiti, zasnivajući se na usporednim prednostima svakog pojedinog gospodarstva i mogućim sinergijama koje proističu iz veće gospodarske integracije i novih ulaganja u gospodarstva temeljeno na znanju; |
H. |
budući da su općenito govoreći carine između ta dva trgovinska partnera već sada niske; budući da EU i Tajvan vode redovite strukturirane dijaloge u vezi s trgovinom i ulaganjima od zajedničkog interesa; budući da su, u tom okviru, uspostavljene četiri tehničke radne skupine zadužene za pitanja IPR-a, TBT-a, SPS-a te farmaceutskog sektora; |
I. |
budući da, usprkos relativno niskim carinskim stopama, opseg bilateralne trgovine između EU-a i Tajvana zaostaje za većinom trgovinskih razmjena EU-a s ostalim važnim trgovinskim partnerima; |
J. |
budući da je informacijska i komunikacijska tehnologija (ICT) sektor s visokom dodanom vrijednošću, kao i da je izvor rasta u EU-u i u Tajvanu, osobito s obzirom na daljnji razvoj pametnih proizvoda i usluga; |
K. |
budući da EU i Tajvan mogu produbiti svoje gospodarske odnose na način koji će zaista biti obostrano koristan i kojim će se u obzir uzeti i rješavanje zajedničkih društvenih izazova; |
L. |
budući da je Tajvan od 2002. punopravni član Svjetske trgovinske organizacije (WTO) te da je punopravni član Gospodarske suradnje u Aziji i Pacifiku (APEC) i Azijske razvojne banke; |
M. |
budući da je pristupanje Tajvana Sporazumu WTO-a o državnim nabavama (GPA) iz srpnja 2009. predstavljalo važan i pozitivan korak, koji će Tajvanu koristiti ne samo u vidu recipročnog otvaranja tržišta GPA-a, nego i za poboljšanje učinkovitosti na domaćem tržištu; |
N. |
budući da su Tajvan i Narodna Republika Kina (NRK) usvojili konstruktivan pristup kojim su doprinijeli zaključenju 19 sporazuma i koje je za Tajvan potpisala Fondacija za razmjenu u Tajvanskom prolazu, odnosno Udruženje za odnose u Tajvanskom prolazu za NRK; budući da ti sporazumi uključuju okvirni sporazum o gospodarskoj suradnji među državama Tajvanskog prolaza (ECFA) i sporazum o intelektualnom vlasništvu potpisan 29. lipnja 2010., kao i sporazum o ulaganju i sporazum o carinskoj suradnji, koji su potpisani 9. kolovoza 2012.; |
O. |
budući da su druge konstruktivne alternative navele Tajvan da zaključi 31 bilateralni sporazum o ulaganju (BIA) s trećim zemljama, uključujući s Japanom 22. rujna 2011. te Sporazum o gospodarskoj suradnji s Novim Zelandom 10. srpnja 2013., obnovio je razgovore o okvirnom sporazumu o trgovini i ulaganju sa Sjedinjenim državama 10. ožujka 2013.i trenutačno vodi pregovore o sporazumu o ulaganju s Republikom Korejom, kao i o sporazumu o slobodnoj trgovini sa Singapurom (ASTEP) i Novim Zelandom (ECA); |
P. |
budući da su se gospodarsko i kulturno predstavništvo Taipeija u SAD-u i Američki institut u Tajvanu dogovorili oko zajedničkih izjava o načelima međunarodnog ulaganja i uslugama informacijske i komunikacijske tehnologije; budući da i Tajvan sklopio sveobuhvatne sporazume o porezu na dohodak s 25 zemalja, uključujući 9 država članica EU-a; |
Q. |
budući da bliske gospodarske veze s Tajvanom ni na koji način ne proturječe politici EU-a o „jedinstvenoj Kini” jer su se 1991. godine i Kina i Tajvan pridružili Gospodarskoj suradnji u Aziji i Pacifiku (APEC) i 2002. pristupili Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO); |
1. |
smatra da je višestrani trgovinski sustav, kojeg predstavlja WTO-a, i dalje daleko najučinkovitiji okvir za ostvarivanje otvorene i pravedne trgovine diljem svijeta; vjeruje da bi Europska unija i Tajvan trebali doprinijeti unapređenju višestranih trgovinskih pregovora; |
2. |
smatra da bi EU, budući da radi na poboljšanju ekonomskih odnosa s Kinom, trebala razmotriti mogućnost da isto učini s Tajvanom kako bi dosljedno nastavila s pružanjem potpore demokratskom sustavu, društvenom pluralizmu i dobrim rezultatima u poštovanju ljudskih prava i vladavine prava u Tajvanu; |
3. |
stoga smatra da bi EU trebao pozitivno odgovoriti na spremnost Tajvana da počine s paralelnim pregovorima o bilateralnim sporazumima o zaštiti ulaganja i pristupu tržištu kako bi dodatno ojačao pravnu sigurnost ulaganja te povećao obim i kakvoću tokova ulaganja; |
4. |
vjeruje da se odluka o početku takvih pregovora s Tajvanom treba temeljiti na ekonomskim razlozima i ne treba biti povezana s procjenom odnosa između EU-a i Narodne Republike Kine; |
5. |
naglašava da je Parlament naklonjen sporazumu s Tajvanom o zaštiti ulaganja i pristupu tržištu, koji bi doveo do jačanja postojećih gospodarskih veza između EU-a i Tajvana; |
6. |
smatra da sporazum o zaštiti ulaganja i pristupu tržištu između EU-a i Tajvana ima istinski potencijal da donese korist objema stranama i obama gospodarstvima; |
7. |
primjećuje da bi svi sporazumi trebali u obzir uzeti mala i srednja poduzeća te poboljšati njihovu sposobnost za vanjska ulaganja; |
8. |
podsjeća da EU i Tajvan već imaju integrirane gospodarske odnose, niske carinske tarife na objema stranama te dobro strukturiran dijalog, u okviru kojeg se redovito sastaju kako bi riješili pitanja bilateralne trgovine i ulaganja; |
9. |
naglašava da bi sporazum trebao uključivati snažnu predanost obiju strana održivom i uključivom razvoju u gospodarskom, društvenom i ekološkom smislu u odnosu na ulaganja; |
10. |
naglašava da sporazumi o ulaganju koje sklopi EU moraju poštovati mogućnost javne intervencije, posebno prilikom postizanja ciljeva javne politike kao što su socijalni i ekološki standardi, ljudska prava, sigurnost, prava radnika i potrošača, javno zdravlje i sigurnost te kulturna raznolikost; poziva na to da se u sporazum uključe posebne odredbe u vezi sa spomenutim ciljevima; |
11. |
u pogledu pristupa tržištu preporučuje da objema stranama bude dopušteno isključivanje određenih sektora iz obveza liberalizacije kako bi se zaštitili strateški nacionalni interesi; |
12. |
ponovno poziva na klauzulu o korporativnoj socijalnoj odgovornosti te učinkovitu socijalnu klauzulu i klauzulu o zaštiti okoliša; |
13. |
naglašava da sporazum mora obvezivati strane ulagače u EU-u na poštovanje europskih socijalnih standarda i zahtjeva socijalnog dijaloga; |
14. |
poziva Komisiju da započne razgovore o tim sporazumima između EU-a i Tajvana; |
15. |
nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladi Tajvana i tajvanskom Zakonodavnom Yuanu. |
(1) SL C 188 E, 28.6.2012., str. 42.
(2) SL C 377 E, 7.12.2012., str. 35.
(3) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0334.
(4) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0097.
(5) SL C 99 E, 3.4.2012., str. 31.
(6) SL C 67 E, 18.3.2010., str. 101.
(7) SL C 45 E, 23.2.2010., str. 47.
(8) SL C 295 E, 4.12.2009., str. 67.
(9) SL C 279 E, 19.11.2009., str. 5.
(10) SL C 184 E, 6.8.2009., str. 16.
(11) SL C 102 E, 24.4.2008., str. 128.
(12) SL C 157 E, 6.7.2006., str. 471.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/56 |
P7_TA(2013)0414
Mjere EU-a i država članica za rješavanje pitanja priljeva izbjeglica nastalog kao posljedica sukoba u Sirij
Rezolucija Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. o mjerama EU-a i država članica za rješavanje pitanja priljeva izbjeglica nastalog kao posljedica sukoba u Siriji (2013/2837(RSP))
(2016/C 181/10)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Siriji, posebno one od 16. veljače 2012. (1), 13. rujna 2012. (2), 23. svibnja 2013. (3) i od 12. rujna 2013. (4) te činjenicu da izbjeglice bježe od oružanog sukoba, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Siriji od 23. siječnja, 18. veljače, 11. ožujka, 22. travnja, 27. svibnja, 24. lipnja, 9. srpnja i 22. srpnja 2013.; uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Siriji od 8. veljače 2013., |
— |
uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 21. kolovoza 2013. o najnovijim izvješćima o uporabi kemijskog oružja u Damasku, od 23. kolovoza 2013. o potrebi vrlo hitnog političkog rješenja sirijskog sukoba (koje odražava usuglašeno stajalište EU-a o Siriji od 7. rujna 2013.), od 10. rujna 2013. o prijedlogu za stavljanje sirijskog kemijskog oružja pod međunarodnu kontrolu te od 14. rujna 2013. nakon Sporazuma između SAD-a i Rusije o kemijskom oružju u Siriji, kao i izjave potpredsjednice Komisije/visoke predstavnice Unije tijekom rasprave na plenarnoj sjednici u Strasbourgu 11. rujna 2013., |
— |
uzimajući u obzir izjave koje je dala povjerenica za međunarodnu suradnju, humanitarnu pomoć i odgovor na krize Kristalina Georgieva o sirijskim izbjeglicama i odgovoru EU-a, posebno njezinu izjavu od 3. rujna 2013. o posljednjem broju izbjeglica u bijegu od sirijske krize te izvješća o stanju i informativni članci ECHO-a (Humanitarna pomoć i civilna zaštita) o Siriji, |
— |
uzimajući u obzir izjave visokog povjerenika UN-a za izbjeglice Antonia Guterresa na neformalnom sastanku Odbora za pravosuđe i unutarnje poslove u Vilniusu 18. srpnja 2013. (5), |
— |
uzimajući u obzir sažetke izvješća Vijeća sigurnosti o Siriji koje je pripremila zamjenica glavnog tajnika UN-a za humanitarna pitanja i koordinatorica za pružanje hitne pomoći, Valerie Amos, a posebno onaj od 18. travnja 2013., |
— |
uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministarskog sastanka država koje graniče sa Sirijom kojeg je organizirao visoki povjerenik UN-a za izbjeglice 4. rujna 2013., |
— |
uzimajući u obzir rezolucije o Siriji Vijeća UN-a za ljudska prava, |
— |
uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Pakt protiv mučenja i drugog okrutnog, nehumanog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvenciju o pravima djeteta i njezin fakultativni protokol o uključivanju djece u oružani sukob te Konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, u kojima je Sirija supotpisnica, |
— |
uzimajući u obzir članke 78., 79. i 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju iz 1949. i njezine dodatne protokole, |
— |
uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
A. |
budući da je 20. rujna 2013. Ured visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR) registrirao sveukupno 1 929 227 sirijskih izbjeglica u susjednim državama i u sjevernoj Africi; budući da se ukupni broj izbjeglica, uključujući neregistrirane izbjeglice, procjenjuje na 2 102 582; budući da se, prema istim izvorima, u vezi 76 % sirijskih izbjeglica radi o ženama i djeci; budući da je 410 000 djece sirijskih izbjeglica osnovnoškolske dobi (između 5 i 11 godina); budući da je, prema podacima Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (OCHA), broj osoba raseljenih unutar zemlje 9. rujna 2013. iznosio 4,25 milijuna; |
B. |
budući da je prema UNHCR-u broj izbjeglica (uključujući one koji čekaju registraciju) prisutnih u državama primateljicama 20. rujna 2013. iznosio: Turska, 492 687; Libanon, 748 608; Jordan, 531 768; Irak, 190 857; Egipat, 124 373; Maroko, Alžir i Libija, 14 289 (registriranih), dok tisuće sirijskih izbjeglica svakodnevno bježi u susjedne zemlje, a prema UN-ovom regionalnom planu postupanja za Siriju predviđa se sveukupno 3,5 milijuna izbjeglica iz Sirije do kraja 2013.; |
C. |
budući da je tijekom 2013. broj Sirijaca koji su predali zahtjev za azil u EU-u nastavio rasti, a ukupno je od početka sukoba u 2011. predano 52 037 zahtjeva za azil u EU-u i najbližim susjednim državama (Švicarskoj i Norveškoj); |
D. |
budući da su, unutar EU-a 28, Njemačka (14 842) i Švedska (14 083) primile 59 % predanih zahtjeva; budući da, dok su druge države primijetile znatan porast broja zahtjeva, samo je jedna država članica primila više od 2 000 zahtjeva (Ujedinjena Kraljevina – 2 634 zahtjeva); |
E. |
budući da postoji nedostatak potpuno točnih i pouzdanih podataka o ukupnom broju Sirijaca koji dolaze u Europu te o informacijama o broju tražitelja azila u europskim državama te o sveukupnom broju prisutnih; budući da, prema UNHCR-u, unatoč tim nepoznanicama i činjenici da statistike i podaci o sudskim postupcima u vezi sa zahtjevima za azilom u državama članicama EU-a imaju nedostatke, postoje pokazatelji koji upućuju na to da propusti u zaštiti Sirijaca unutar EU-a i dalje postoje; |
F. |
budući da kriza sa sirijskim izbjeglicama predstavlja i prvi test za novi revidirani Zajednički europski sustav azila (CEAS); |
G. |
budući da zakonodavstvo EU-a već pruža neke alate, poput Zakonika o vizama (6) i Zakonika o schengenskim granicama (7), kojima je omogućena dodjela humanitarnih viza; |
H. |
budući da se države članice treba poticati u korištenju sredstava odobrenih u okviru Fondu za azil i migraciju te sredstava odobrenih u okviru pripremnog djelovanja „Omogućavanje ponovnog naseljavanja izbjeglica tijekom kriznih situacija”, što uključuje, među ostalim, sljedeće mjere: pružanje potpore osobama kojima je UNHCR već priznao status izbjeglice; potpora hitnom djelovanju za skupine izbjeglica koje imaju prvenstvo, a izložene su oružanim napadima i suočene s okolnostima koje uključuju krajnju ranjivosti i opasnost za život; osiguranje po potrebi dodatne financijske pomoći UNHCR-u i s njime povezanim organizacijama u državama članicama i na razini EU-a tijekom kriza; |
I. |
uzimajući u obzir novu tragediju koja je 3. listopada 2013. uzrokovala smrt 130 migranata i nestanak stotina drugih pored Lampeduse, uzimajući u obzir desetke tisuća migranata poginulih u pokušaju da se domognu EU-a, podsjećajući još jednom na nužnost da se učini sve za spašavanje života u opasnosti i nužnost država članica da poštuju svoje međunarodne obveze u pogledu spašavanja na moru; |
1. |
duboko je zabrinut zbog humanitarne krize u Siriji koja je u tijeku i teškog pritiska koji ona stavlja na susjedne države; izražava zabrinutost što se egzodus izbjeglica iz Sirije nastavlja ubrzavati bez ikakvog znaka skorog prekida tog vala; |
2. |
hvali napore i solidarnost nadležnih tijela tih država i plemenitost njihova stanovništva u pružanju pomoći izbjeglicama iz Sirije; |
3. |
pozdravlja politiku otvorenih vrata susjednih država Sirije te ih potiče da ostave svoje granice otvorenima svim izbjeglicama u bijegu iz Sirije; |
4. |
izražava zabrinutost jer rastući broj Sirijaca riskira život sudjelovanjem u opasnim prelascima Mediterana brodom na putu prema EU-u; |
5. |
pozdravlja činjenicu da su EU i njegove države članice namijenile više od jedne milijarde eura humanitarnoj i nehumanitarnoj pomoći Sirijcima unutar i izvan Sirije; napominje da je EU najveći humanitarni donator Sirijskoj krizi; poziva EU da nadzire raspodjelu tih sredstava; |
6. |
poziva EU da nastavi s velikodušnim financiranjem humanitarnih i nehumanitarnih mjera koje su odgovor potrebama ljudi u Siriji i izbjeglica iz Sirije koji se nalaze u susjednim državama; |
7. |
potiče države članice da na najhitnije potrebe odgovore ponovnim naseljavanjem uz postojeće nacionalne kvote i humanitarnim prihvatom; potiče države članice da iskoriste još raspoložive fondove za pripremne mjere/pilot-projekt o naseljavanju; |
8. |
poziva međunarodnu zajednicu, EU i države članice da u ovoj situaciji iznimne humanitarne krize nastave pružati potporu te da se obvežu na pružanje učinkovite pomoći sirijskim susjednim zemljama; |
9. |
poziva EU da sazove humanitarnu konferenciju o sirijskoj izbjegličkoj krizi, s time da se prioritet da mjerama koje su usmjerene na države koje su prihvatile izbjeglice u regiji (posebno Libanon, Jordan, Turska i Irak) kako bi ih se podržalo u njihovim nastojanjima da prihvate rastući broj izbjeglica te održe politiku otvorenih vrata; naglašava da bi ta konferencija trebala uključivati sve institucije EU-a i organizacije civilnog društva te se usredotočiti na humanitarna nastojanja i jačanje uloge i sudjelovanja EU-a u diplomatskim nastojanjima pomaganja okončanja sukoba u Siriji; |
10. |
naglašava važnost, u ovome trenutku, konkretnog razmatranja oko toga bi li, na koji način i kada države članice mogle učiniti više u svojim mjerama zaštite usmjerenima prema Siriji; upućuje na potrebu za solidarnošću i proaktivnim jačanjem sveukupnih mjera zaštite koje su odgovor EU-a – pojačanom suradnjom, dijeljenjem informacija, izgradnjom kapaciteta i političkim dijalogom; |
11. |
pozdravlja opći konsenzus koji postoji među državama članicama o tome da se državljane Sirije ne treba vraćati u Siriju; međutim, naglašava da su pri prihvatu izbjeglica iz Sirije potrebni dosljedniji pristup i veća solidarnost s državama članicama koje su suočene s posebnim pritiskom; poziva države članice da osiguraju da su sve odredbe različitih instrumenata CEAS-a pravilno provedene; |
12. |
poziva države članice da prouče sve postojeće zakone i postupke EU-a za pružanje sigurnog ulaza u EU za privremeni prihvat izbjeglica u bijegu iz Sirije; naglašava da je legalan ulaz u EU bolji od opasnijeg neregularnog ulaza, koji može nositi i rizik od trgovine ljudima; naglašava da su neke države članice Sirijcima odobrile stalni boravak (npr. Švedska) ili privremeni prihvat (npr. Njemačka); |
13. |
podsjeća države članice da Sirijce koji bježe pred sukobom i traže međunarodnu zaštitu treba uputiti na nadležno nacionalno tijelo za odobrenje azila te im omogućiti pravedne i učinkovite postupke povezane s azilom; |
14. |
poziva EU da poduzme prikladne i odgovorne mjere u vezi s mogućim priljevom izbjeglica u njegove države članice; poziva Komisiju i države članice da nastave nadzirati trenutno stanje i raditi na kriznom planu, uključujući mogućnost primjene Direktive o privremenoj zaštiti (8) kada i ako uvjeti to zahtijevaju; |
15. |
podsjeća na obvezu država članica da spase migrante na moru i traži od država članica koje nisu poštovale svoje međunarodne obveze da prestanu s prisilnim udaljavanjem ili vraćanjem plovila s migrantima; |
16. |
poziva države članice da poštuju načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, u skladu s postojećim međunarodnim pravom i pravom EU-a; poziva države članice da odmah prestanu s praksom protupravnog i dugotrajnog zadržavanja kojom se krši međunarodno i europsko pravo te podsjeća da mjere zadržavanja migranata uvijek moraju biti posljedica administrativne odluke, te biti valjano utemeljene i vremenski ograničene; |
17. |
poziva svoje relevantne odbore da nastave nadzirati stanje u Siriji i susjednim državama te mjere koje su države članice poduzele u vezi s tim; |
18. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, parlamentima i vladama država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, visokom povjereniku UN-a za izbjeglice, glavnom tajniku Arapske lige, vladi i parlamentu Sirijske Arapske Republike, vladama i parlamentima sirijskih susjednih zemalja te svim stranama |
(1) SL C 249 E, 30.8.2013., str. 37.
(2) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0351.
(3) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0223.
(4) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0378.
(5) ttp://www.unhcr.org/51b7149c9.html
(6) Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskoga parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. kojom se uspostavlja Zakonik Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).
(7) Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006.o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 105, 13.4.2006., str. 1.).
(8) Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim normama za pružanje privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba i o mjerama promicanja ravnoteže nastojanja država članica prilikom prihvata takvih osoba i preuzimanja posljedica njihovog prihvata (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.);
2013. listopad 10
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/61 |
P7_TA(2013)0418
Navodni prijevoz i nezakonito pritvaranje zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e (2013/2702(RSP))
(2016/C 181/11)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir odluku Europskog suda za ljudska prava od 13. prosinca 2012. kojom se bivša jugoslavenska Republika Makedonija osuđuje za „iznimno ozbiljno” kršenje Europske konvencije o ljudskim pravima (članci 3., 5., 8. i 13.) za vrijeme izvanrednog izručenja Khaleda El-Masrija, |
— |
uzimajući u obzir sljedeće neriješene slučajeve koji se nalaze na Europskom sudu za ljudska prava: Al-Nashiri protiv Poljske, Abu Zubaydah protiv Litve, Abu Zubaydah protiv Poljske te Nasr i Ghali protiv Italije; uzimajući u obzir prijavu koju je g. Al-Nashiri uložio protiv Rumunjske u kolovozu 2012. i prijavu koju su u prosincu 2012. uložili Institut za praćenje ljudskih prava (HRMI) i Pravna inicijativa Otvorenog društva protiv Litve zbog kršenja njihova prava na informacije i prava na učinkovito pravno sredstvo, |
— |
uzimajući u obzir odluku talijanskog Vrhovnog suda iz rujna 2012. o potvrdi osude 23 američkih državljana u slučaju otmice Abu Omara iz 2003., uključujući osudu bivšeg načelnika ureda CIA-e u Milanu Roberta Seldona Ladyja, koji je osuđen na devet godina zatvora, |
— |
uzimajući u obzir odluku milanskog Žalbenog suda iz veljače 2013. kojom se trojicu ostalih agenata CIA-e (1) za koje se prethodno smatralo da imaju diplomatski imunitet osuđuje na zatvorsku kaznu od šest do sedam godina; uzimajući u obzir odluku istog suda kojom se Nicolu Pollarija, bivšeg ravnatelja talijanske Vojne obavještajne i sigurnosne službe (SISMI), osuđuje na deset godina zatvora, bivšeg zamjenika ravnatelja SISMI-a Marca Mancinija na devet godina zatvora, a trojicu agenata SISMI-a na šest godina zatvora, |
— |
uzimajući u obzir odluku talijanskog predsjednika od 5. travnja 2013. o pomilovanju američkog brigadira Josepha Romana koji je u Italiji osuđen zbog svoje odgovornosti u slučaju otmice Abu Omara u Italiji; |
— |
uzimajući u obzir Rezoluciju od 11. rujna 2012. o „navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e: praćenje izvješća Privremenog odbora Europskog parlamenta za navodno korištenje CIA-e europskim zemljama za prijevoz i nezakonito pritvaranje zatvorenika (TDIP)” (2), |
— |
uzimajući u obzir dokumente koje je Komisija proslijedila izvjestitelju, uključujući pisma koja se ne odnose ni na jednu određenu državu poslana u ožujku 2013. svim državama članicama od kojih je samo nekolicina odgovorila (Finska, Mađarska, Španjolska i Litva), |
— |
uzimajući u obzir rezolucije o Guantanamu, od kojih je najnovija ona od 23. svibnja 2013. pod naslovom „Guantanamo: štrajk glađu zatvorenika” (3), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2012. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2010. – 2011.) (4), |
— |
uzimajući u obzir podatke o letovima koje je za razdoblje do rujna 2012. dostavila Europska organizacija za sigurnost zračnog prometa (Eurocontrol), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev za suradnjom na objavi podataka o letovima koji je izvjestitelj u travnju 2013. uputio Agenciji za sigurnost zračnog prometa u Africi i na Madagaskaru (ASECNA), te pozitivan odgovor primljen u lipnju 2013., |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća o temeljnim pravima i vladavini prava te o izvješću Komisije iz 2012. o primjeni Povelje o temeljnim pravima Europske unije (Luksemburg, 6. – 7. lipnja 2013.), |
— |
uzimajući u obzir Stockholmski program – otvorenu i sigurnu Europu u službi i zaštiti građana (2010. – 2014.), |
— |
uzimajući u obzir brojna medijska izvješća i radove istraživačkih novinara, posebno, ali ne isključivo, istraživački rad objavljen na rumunjskom televizijskom kanalu Antena 1 u travnju 2013., |
— |
uzimajući u obzir istraživanja i istrage međunarodnog centra Interights, organizacije Redress i Reprieve i izvješća nastala nakon usvajanja spomenute Rezolucije 11. rujna 2012., a koja su sastavili nezavisni istraživači, organizacije civilnog društva te državne i međunarodne nevladine organizacije, osobito izvješće Pravne inicijative Otvorenog društva pod nazivom „Globaliziranje mučenja: tajno pritvaranje od strane CIA-e i izvanredno izručenje” (veljača 2013.), nezavisnu dvostranačku studiju provedenu u SAD-u od strane radne skupine organizacije Constitution Project o postupanju s pritvorenicima (travanj 2013.), bazu podataka o letovima izručenja koja je objavljena na britanskoj akademskoj internetskoj stranici Rendition Project (svibanj 2013.), izvješće organizacije Amnesty International „Otkrivanje istine: uloga Poljske u tajnim pritvaranjima CIA-e” (lipanj 2013.) te pismo koje je organizacija Human Rights Watch uputila litavskim vlastima (lipanj 2013.), |
— |
uzimajući u obzir pitanja koja su postavili Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te Odbor za vanjske poslove (O-000079/2013 – B7-0215/2013 i O-000080/2013 – B7-0216/2013), |
— |
uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da je poštovanje temeljnih prava ključan sastavni dio uspješnih protuterorističkih politika; |
B. |
budući da je Parlament osudio programe izručenja i tajnog pritvora CIA-e pod vodstvom SAD-a koji uključuju višestruko kršenje ljudskih prava te nezakonito i proizvoljno pritvaranje, mučenje i drugo loše postupanje, kršenje načela zabrane vraćanja i prisilni nestanak uz korištenje europskim zračnim prostorom i teritorijem od strane CIA-e; budući da je Parlament u više navrata zahtijevao detaljne istrage o suradnji nacionalnih vlada i agencija na programima CIA-e; |
C. |
budući da se Parlament obvezao nastaviti s ispunjenjem mandata koji mu je povjerio Privremeni odbor u skladu s člancima 2., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji te od svojih relevantnih odbora traži da se o tom pitanju očituju Parlamentu na plenarnoj sjednici godinu dana nakon usvajanja prethodno spomenute Rezolucije od 11. rujna 2012. jer smatra da je ključno procijeniti u kojoj su mjeri prijedlozi koje je usvojio Parlament primijenjeni; |
D. |
budući da je odgovornost za izručenja neophodna za učinkovitu zaštitu i promociju ljudskih prava u vanjskoj i unutarnjoj politici EU-a te za osiguranje legitimne i učinkovite sigurnosne politike temeljene na vladavini prava; budući da su institucije EU-a nedavno sudjelovale u raspravi o tome na koji način EU može bolje zaštititi i promicati temeljna prava i vladavinu prava; |
E. |
budući da nije bilo sadržajnih odgovora Vijeća ili Komisije na preporuke Parlamenta; |
F. |
budući da su litavske vlasti ponovile svoju namjeru da u slučaju novih saznanja ponovno pokrenu kaznenu istragu o litavskom sudjelovanju u programu CIA-e, ali to još uvijek nisu učinile; budući da su u svojim zapažanjima poslanima Europskom sudu za ljudska prava u slučaju Abu Zubaydaha litavske vlasti pokazale kritične nedostatke u svojim istragama te nemogućnost shvaćanja značenja novih informacija; budući da Litva predsjeda Vijećem Europske unije u drugoj polovici 2013.; budući da je 13. rujna 2013. podnesena pritužba litavskom glavnom tužitelju u kojoj se zahtijeva istraga zbog optužbi da je Mustafa al-Hawsawi, koji trenutačno čeka suđenje pred vojnim povjerenstvom u bazi Guantanamo Bay, nezakonito prebačen u Litvu i ondje u tajnosti pritvoren i mučen, u sklopu programa pod vodstvom CIA-e; |
G. |
budući da je temeljiti istraživački rad objavljen na televizijskom kanalu Antena 1 u travnju 2013. pokazao dodatne naznake o središnjoj ulozi Rumunjske u zatvorskoj mreži; budući da je bivši savjetnik za nacionalnu sigurnost Ioan Talpeş izjavio da je Rumunjska pružala logističku podršku CIA-i; budući da je bivši zastupnik rumunjskog Senata priznao nedostatke prijašnje parlamentarne istrage te pozvao tužitelje da pokrenu sudske postupke; |
H. |
budući da je 11. lipnja 2013. poljskim tužiteljima upućen zahtjev za službenim priznanjem kojim bi treći čovjek, Walid Mohammed Bin Attash iz Jemena, bio priznat kao žrtva nakon što je nezakonito uhićen u Pakistanu 2003., zadržan u tajnom zatvoru u Poljskoj od lipnja do rujna 2003. te nakon toga premješten u bazu Guantanamo Bay gdje boravi do sada; budući da su poljski tužitelji produžili kaznenu istragu do listopada 2013.; |
I. |
budući da britanske vlasti uklanjaju proceduralne prepreke za privatnu tužbu koju je u Ujedinjenoj Kraljevini podignuo Libijac Abdel Hakim Belhadj koji je navodno bio podvrgnut mučenju u Libiji od strane CIA-e uz britansku pomoć, te su izrazile namjeru da saslušanje o dokazima održe u tajnosti; |
J. |
budući da je u prosincu 2012. Italija izdala međunarodni uhidbeni nalog za Roberta Seldona Ladyja koji je uhićen u Panami u srpnju 2013.; budući da Panama nije prihvatila naknadni zahtjev za izručenjem koji je podnijela Italija te je Robert Seldon Lady u srpnju 2013. vraćen u SAD; budući da je talijanski predsjednik 5. travnja 2013. odlučio pomilovati američkog brigadira Josepha Romana kojeg je talijanski sud osudio zbog njegove odgovornost u otmici Abu Omara u Italiji; |
K. |
budući da je u studenom 2012. finski pučki pravobranitelj pokrenuo istragu o upotrebi finskog teritorija, zračnog prostora i sustava evidentiranja letova u programu izručenja CIA-e, uputio detaljne pismene zahtjeve za informacijama 15 vladinih agencija te od litavskih vlasti zatražio detaljne informacije o povezanim letovima; |
L. |
budući da istraga koju je do svibnja 2012. provodila Danska, s obzirom na svoje nedovoljne ovlasti i ograničen raspon, ne spada u nezavisne, nepristrane, temeljite i učinkovite istrage u skladu sa zahtjevima međunarodnog prava i međunarodnih standarda o ljudskim pravima; |
M. |
budući da su samo dvije države članice (Njemačka i Ujedinjena Kraljevina) odgovorile na popratna pisma koja su Posebni postupci UN-a poslali u osam država članica (Francuska, Njemačka, Italija, Litva, Poljska, Rumunjska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina), tražeći dodatne informacije nakon zajedničke studije UN-a o globalnim postupcima kad je riječ o tajnim pritvaranjima u kontekstu borbe protiv terorizma (5); |
N. |
budući da je američki predsjednik Obama, unatoč otporu u Kongresu SAD-a ponovio svoju namjeru da zatvori Guantanamo, objavivši 23. svibnja 2013. da će ponovno započeti postupak otpuštanja zatvorenika te ukinuti moratorij na otpuštanje jemenskih zatvorenika čiji se povratak u Jemen smatra sigurnim; budući da vlasti SAD-a moraju poštovati svoje međunarodne obveze i pokrenuti kazneni postupak protiv Roberta Seldona Ladyja; |
O. |
budući da je u uvodnoj izjavi na 23. sjednici Vijeća za ljudska prava (Ženeva, svibanj 2013.) visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Navi Pillay citirala prethodno spomenutu Rezoluciju Parlamenta od 11. rujna 2012. te zatražila provođenje „vjerodostojnih i nezavisnih istraga” koje su „ključan prvi korak prema odgovornosti” i „[pozvala] države da to bude njihov prioritet”, |
P. |
budući da je u svojem godišnjem izvješću iz 2013. (6) posebni izvjestitelj UN-a za promoviranje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma Ben Emmerson pohvalio rad Parlamenta i podržao neke prijedloge iz prethodno spomenute Rezolucije od 11. rujna 2012.; |
1. |
duboko žali što preporuke navedene u spomenutoj Rezoluciji od 11. rujna 2012. nisu naišle na odaziv, posebice Vijeća, Komisije, vlada država članica, država kandidatkinja i pridruženih država, NATO-a i nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država, osobito u kontekstu ozbiljnih kršenja temeljnih ljudskih prava nanesenih žrtvama programâ CIA-e; |
2. |
smatra da je praksa nekažnjavanja u kontekstu programâ CIA-e omogućila nastavak kršenja temeljnih prava u protuterorističkim politikama EU-a i SAD-a, što potvrđuju opsežni programi nadzora američke Nacionalne agencije za sigurnost i nadzornih tijela u raznim državama članicama, koje Parlament trenutno ispituje; |
Proces utvrđivanja odgovornosti u državama članicama
3. |
ponavlja svoj poziv onim državama članicama koje nisu ispunile svoju pozitivnu obvezu provedbe neovisnih i učinkovitih istraga kršenja ljudskih prava, uzimajući u obzir sve nove otkrivene dokaze, te objavljivanja potrebnih informacija o svim sumnjivim zrakoplovima povezanim sa CIA-om i njihovim teritorijem; posebno poziva države članice da istraže jesu li vođene operacije u kojima su osobe u okviru programa CIA-e u tajnosti držane u prostorima na njihovu teritoriju; poziva dotične države članice (Francuska, Italija, Litva, Poljska, Rumunjska i Švedska) da odgovore na pisma koja su primili od Posebnih postupaka UN-a; |
4. |
potiče Litvu da ponovno pokrene kaznenu istragu tajnih zatvorskih objekata CIA-e i ozbiljno istraži sve otkrivene činjenične dokaze, osobito one u slučaju Europskog suda za ljudska prava Abu Zubaydah protiv Litve; traži od Litve da dopusti voditeljima istrage da temeljito ispitaju zrakoplovnu mrežu izručenja i stupe u kontakt s osobama za koje je poznato u javnosti da su organizirale letove u pitanju ili sudjelovale u njima; traži od litavskih nadležnih tijela da provedu forenzičko istraživanje mjesta pritvora i analizu zapisa telefonskih poziva; potiče ih da u potpunosti surađuju s Europskim sudom za ljudska prava u slučajevima Abu Zubaydah protiv Litve i Institut za praćenje ljudskih prava protiv Litve; poziva Litvu, u kontekstu ponovnog pokretanja kaznene istrage, da razmotri prijave drugih potencijalnih žrtava za sudjelovanje u istrazi; poziva Litvu da u cijelosti ispuni zahtjeve za informacije drugih država članica EU-a, osobito zahtjev finskog pučkog pravobranitelja za informacije o letu ili letovima koji bi mogli povezati Finsku i Litvu u moguću rutu izručenja; potiče litavskog glavnog tužitelja da provede kaznenu istragu na temelju pritužbe Mustafe al-Hawsawija; |
5. |
potiče rumunjska nadležna tijela da brzo pokrenu neovisnu, nepristranu, temeljitu i učinkovitu istragu, pronađu sve dokumente parlamentarne istrage koji nedostaju te da u potpunosti surađuju s Europskim sudom za ljudska prava u slučaju Al-Nashirija protiv Rumunjske; poziva Rumunjsku da se u potpunosti pridržava svojih obveza povezanih s temeljnim pravima; |
6. |
traži od Poljske da nastavi svoju istragu uz veću transparentnost, posebice predstavljanjem dokaza o poduzetim konkretnim koracima, dopuštanjem zastupnicima žrtava da učinkovito zastupaju svoje klijente dajući im, kako im i pripada, pravo pristupa svim relevantnim tajnim dokumentima, te djelovanjem u skladu s prikupljenim materijalima; poziva poljska nadležna tijela da pokrenu kazneni postupak protiv svih upletenih državnih sudionika; potiče poljskog glavnog tužitelja da hitno preispita prijavu koju je uložio Walid Bin Attash te donese odluku; poziva Poljsku da u potpunosti surađuje s Europskim sudom za ljudska prava u pogledu slučajeva Al-Nashiri protiv Poljske i Abu Zubaydah protiv Poljske; |
7. |
poziva britanska nadležna tijela da u potpunosti surađuju u provedbi kaznenih istraga koje su u tijeku i da omoguće transparentan nastavak građanskih parnica, kako bi se okončale istrage i postupci u vezi s izručenjem stranih državljana u inozemstvo; traži od britanskih nadležnih tijela da pokrenu istragu u skladu s ljudskim pravima o izručenju i mučenju pritvorenika u inozemstvu te lošem postupanju prema njima; |
8. |
potiče talijanska nadležna tijela da nastave sa svojim naporima za zadovoljenjem pravde u slučajevima CIA-inih kršenja ljudskih prava na talijanskom teritoriju, ustrajući na izručenju Roberta Seldona Ladyja i zahtijevajući izručenje ostala 22 državljana SAD-a osuđena u Italiji; |
9. |
potiče finskog pučkog pravobranitelja da provede svoju istragu transparentno i odgovorno, i, u tu svrhu, potiče sva nadležna tijela da u potpunosti surađuju; traži od Finske da slijedi sve tragove koji upućuju na finske državne sudionike u programu izručenja; |
Odgovor institucija EU-a
10. |
duboko je razočaran odbijanjem Komisije da sadržajno odgovori na preporuke Parlamenta, i smatra da su pisma koja je Komisija poslala državama članicama nedovoljna za poticanje odgovornosti s obzirom na njihov generički karakter; |
11. |
ponavlja svoje posebne preporuke Komisiji:
|
12. |
potiče litavska nadležna tijela da iskoriste priliku predsjedanja Litve Vijećem Europske unije kako bi osigurali potpunu provedbu preporuka navedenih u izvješću Parlamenta i stavili to pitanje na dnevni red Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove (PUP) prije kraja litavskog predsjedanja; |
13. |
ponavlja svoje posebne preporuke Vijeću:
|
14. |
poziva Vijeće i Komisiju da uključe u svoje višegodišnje programe koji slijede Stockholmski program posebne mjere kojima će osigurati vladavinu prava i utvrđivanje odgovornosti za kršenja temeljnih prava, osobito onih za koja su odgovorne obavještajne službe i tijela za provedbu zakona; poziva Komisiju da stavi pitanje odgovornosti na dnevni red konferencije „Assises de la Justice” koja će se održati u studenom 2013.; |
15. |
podsjeća da je vrlo važno, kako bi se osigurala vjerodostojnost Parlamenta, bitno povećati njegova prava na istragu kršenja temeljnih prava u EU-u, što podrazumijeva i punu ovlast za saslušanje upletenih osoba pod prisegom, uključujući ministre vlada (7); |
16. |
traži od Europske organizacije za sigurnost zračnog prometa (Eurocontrol) da prepozna, kao i američka Savezna uprava za civilno zrakoplovstvo, da se podaci o letovima ne mogu ni u kojem slučaju smatrati povjerljivima te da otkrije takve podatke jer su potrebni za ostvarivanje učinkovite istrage; |
17. |
očekuje da istraga programa nadzora američke Nacionalne agencije za sigurnost i nadzornih tijela različitih država članica rezultira predlaganjem mjera za djelotvoran demokratski parlamentarni nadzor obavještajnih službi, s obzirom da je ključna demokratska kontrola tih tijela i njihovih aktivnosti uz pomoć odgovarajućeg unutarnjeg, izvršnog i nezavisnog sudskog i parlamentarnog nadzora; |
18. |
žali što države članice EU-a nisu postigle napredak u pristupanju Međunarodnoj konvenciji o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, uz izuzetak Litve koja ju je ratificirala u kolovozu 2013.; poziva 21 državu članicu koje još nisu ratificirale Konvenciju da to hitno učine; |
19. |
poziva Belgiju, Finsku, Grčku, Irsku, Latviju, Litvu i Slovačku da što prije ratificiraju Fakultativni protokol uz Konvenciju UN-a protiv mučenja (OPCAT); žali zbog vrlo ograničene potpore Posebnom fondu OPCAT-a kojim upravlja UN, i poziva države članice EU-a i Komisiju da podrže rad Posebnog fonda znatnim dobrovoljnim doprinosima; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (EEAS) i Komisiju da pojačaju svoje napore za olakšavanje uspostave i funkcioniranja nacionalnih preventivnih mehanizama OPCAT-a u trećim zemljama; |
20. |
poziva EU da pažljivo preispita napredak bivše jugoslavenske Republike Makedonije u provedbi odluke Europskog suda za ljudska prava u slučaju El-Masri protiv bivše jugoslavenske Republike Makedonije, koji je Vijeće ministara podvrgnulo pojačanom postupku u kontekstu zahtjeva bivše jugoslavenske Republike Makedonije za pristupanje EU-u; potiče nadležna tijela bivše jugoslavenske Republike Makedonije da pokrenu kaznenu istragu o suučesništvu državnih sudionika u slučaju El-Masri i počinitelje pozovu na odgovornost; |
21. |
poziva vladu SAD-a da surađuje s državama članicama EU-a u svim njihovim zahtjevima za informacije ili izručenja u vezi s programom CIA-e; potiče je da prestane izdavati stroge zaštitne naredbe koje sprječavaju odvjetnike zatvorenika baze Guantanamo Bay da objavljuju informacije u vezi s detaljima njihova tajnog pritvaranja u Europi; potiče je da izvrši svoj plan hitnog zatvaranja zatvora Guantanamo Bay; |
22. |
potiče države članice da pojačaju napore oko premještaja neeuropskih pritvorenika puštenih iz baze Guantanamo koji ne mogu biti izručeni svojim matičnim državama, budući da su izloženi prijetnji smrti, mučenja ili okrutnog i nečovječnog postupanja (8); traži od EU-a da ponovo pokrene zajedničke inicijative iz 2009. osiguravajući okvir za naseljavanje zatvorenika Guantanama u državama članicama EU-a te da sudjeluje u dijalogu o konkretnim planovima za suradnju s novim američkim posebnim izaslanikom za transfere zatvorenika iz Guantanama, Cliffordom Sloanom; |
23. |
poziva Agenciju za sigurnost zračnog prometa u Africi i na Madagaskaru da hitno započne suradnju s Parlamentom pružanjem traženih informacija o letovima; |
24. |
poziva sljedeći saziv Parlamenta (2014. – 2019.) da nastavi izvršavati i provoditi mandat koji mu je dao Privremeni odbor i tako osigura da se slijede njegove preporuke, da prouči nove dokaze koji se pojave te iskoristi i poveća svoja prava na istragu; |
o
o o
25. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
(1) Uključujući Jeffreyja W. Castellija, bivšeg načelnika ureda CIA-e u Rimu.
(2) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0309.
(3) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0231.
(4) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0500.
(5) A/HRC/13/42.
(6) Okvirna načela osiguranja odgovornosti javnih dužnosnika za teške i sustavne povrede ljudskih prava počinjene u kontekstu državnih inicijativa za borbu protiv terorizma, A/HRC/22/52, 1. ožujak 2013.
(7) Vidi: Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta o detaljnim odredbama za izvršavanje prava Europskog parlamenta na istragu kojom se stavlja izvan snage Odluka 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL C 264 E, 13.9.2013., str. 41.).
(8) Rezolucija Europskog parlamenta od 18. travnja 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima u svijetu te politici Europske unije o navedenom pitanju, uključujući posljedice za stratešku politiku EU-a o ljudskim pravima (SL C 258 E, 7.9.2013., str. 8.).
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/67 |
P7_TA(2013)0419
Jačanje prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (2013/2586(RSP))
(2016/C 181/12)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2012. o jačanju suradnje na provođenju zakona u EU-u: europski model razmjene informacija (COM(2012)0735), |
— |
uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 7. prosinca 2012. o provedbi Odluke Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, osobito u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (Odluka iz Prüma) (COM(2012)0732), |
— |
uzimajući u obzir Štokholmski program, strategiju unutarnje sigurnosti i strategiju upravljanja informacijama za unutarnju sigurnost EU-a, |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2012. o strategiji unutarnje sigurnosti Europske unije (1), |
— |
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 87., |
— |
uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (O-000067/2013 – B7–0501/2013), |
— |
uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
A. |
budući da je u Štokholmskom programu priznata potreba za većom usklađenošću i objedinjenjem širokog instrumentarija za prikupljanje, obradu i razmjenu informacija među tijelima koja provode zakone u EU-u kako bi se povećala sigurnost građana EU-a; |
B. |
budući da se u sklopu strategije unutarnje sigurnosti poziva na razvoj sveobuhvatnog modela za razmjenu informacija; |
C. |
budući da je razmjena informacija o kriminalnim prekograničnim radnjama osnova za suradnju na provođenju zakona u EU-u i da je posebno bitna na području bez provjera na unutarnjim granicama; budući da je prekogranični kriminal u EU-u u porastu, čime se sve više naglašava potreba za učinkovitom i sigurnom razmjenom informacija na području provođenja zakona kojom će se poštovati zaštita podataka i temeljna prava; |
1. |
primjećuje da se u Komunikacijama razmatraju razni postojeći instrumenti, kanali i mehanizmi za prekograničnu razmjenu informacija na području provođenja zakona u EU-u; smatra da je trenutni skup raznih instrumenata, kanala i mehanizama složen i nepregledan, zbog čega vodi neučinkovitoj uporabi instrumenata i nedostatnom demokratskom nadzoru na razini EU-a te nekontroliranom širenju primjene i pristupa u pojedinim slučajevima; |
2. |
poziva Komisiju da donese prikaz zakonodavstva EU-a i nacionalnih zakonodavstava, uključujući (bilateralne) međunarodne sporazume, kojima se uređuje prekogranična razmjena informacija o provođenju zakona; slaže se s Komisijom da su potrebni sadržajniji statistički podaci za mjerenje stvarne vrijednosti instrumenata i poziva na donošenje neovisne izvanjske ocjene postojećih instrumenata za razmjenu informacija o provođenju zakona u EU-u radi procjene njihova mjerljivog učinka; |
3. |
podržava preporuke Komisije za dovođenje u red uporabe postojećih instrumenata i kanala (kao što je zadana uporaba kanala Europola i stvaranje nacionalnih jedinstvenih kontaktnih točaka) te za unapređenje osposobljavanja i osviještenosti o prekograničnoj razmjeni informacija; no razočaran je što Komisija nije donijela ambiciozniju viziju okrenutu budućnosti, na koju se pozivalo u Štokholmskom programu i strategiji unutarnje sigurnosti, te koja bi bila početnom točkom za političku raspravu o tome kako oblikovati i optimizirati razmjenu podataka o provođenju zakona u EU-u, istodobno jamčeći visoku razinu zaštite podataka i privatnosti; snažno potiče Komisiju da predloži tu viziju kojom će se uspostaviti dobro prilagođen okvir za razmjenu informacija o provođenju zakona u EU-u zasnovan na načelima kao što su potreba, kvaliteta, razmjernost, učinkovitost i odgovornost i kojim će biti obuhvaćena pravilna procjena načela dostupnosti i koncepta provjere podudarnosti podataka; |
4. |
poziva Komisiju da istraži mogućnost automatiziranja ručnih postupaka za provođenje postojećih instrumenata radi jamčenja veće djelotvornosti na način utvrđen u studiji Radne skupine za razmjenu informacija i zaštitu podataka (DAPIX) koja je provedena u nizu država članica te da razmisli o uspostavljanju jedinstvenog formata razmjene informacija kako bi se ubrzala obrada odobrenih zahtjeva; |
5. |
ističe da razni instrumenti za prekograničnu razmjenu informacija o provođenju zakona, uključujući one kojima se daje prekogranični pristup nacionalnim bazama podataka, vode k nepreglednom i nejasnom režimu zaštite podataka koji se često temelji na najmanjem zajedničkom nazivniku i slijedi nesustavan pristup; u tom smislu ponavlja svoje stajalište da predloženu Direktivu o zaštiti podataka treba što prije usvojiti; |
6. |
poziva Komisiju da s ciljem konsolidiranja i unapređenja sustava razmjene informacija poduzme mjere usmjerene na podupiranje djelotvornog sustava koji će služiti i za jamčenje zaštite podataka kako je opisano u mišljenju europskog nadzornika za zaštitu podataka uz korištenje referentnim okvirom pruženim u prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europolu i o stavljanju izvan snage Odluke 2009/371/PUP; |
7. |
primjećuje da je za sve veću skupinu država članica Odluka iz Prüma postala uobičajen instrument za prekograničnu policijsku suradnju i istraživanje kaznenih djela; žali zbog znatnih odgoda u primjeni Odluke iz Prüma u nekoliko država članica; slaže se s Komisijom da se daljnji razvoj instrumenta ne bi smio razmatrati prije nego što se ostvari cjelovita primjena; poziva države članice o kojima je riječ da Odluku iz Prüma primjenjuju u cijelosti i ispravno kako bi se njome moglo služiti u najvećoj mjeri; |
8. |
ističe da je Odluka iz Prüma usvojena u sklopu negdašnjeg trećeg stupa i da njezinu primjenu ne prati odgovarajući nadzor i kontrola Parlamenta; poziva Komisiju na žurno podnošenje prijedloga radi unošenja instrumenata za prekograničnu policijsku suradnju usvojenih u sklopu negdašnjeg trećeg stupa – kao što su Odluka iz Prüma i Švedska inicijativa – u pravni okvir Ugovora iz Lisabona; |
9. |
ističe da izobrazba europske policije pomaže jačanju uzajamnog povjerenja između policijskih snaga, čime se omogućuje bolja razmjena informacija i prekogranična suradnja pa je stoga treba održavati i širiti; |
10. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima država članica. |
(1) SL C 264 E, 13.9.2013., str. 1.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/69 |
P7_TA(2013)0420
Diskriminacija na temelju kaste
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o diskriminaciji na temelju kaste (2013/2676(RSP))
(2016/C 181/13)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje rezolucije od 13. prosinca 2012. o kastinskoj diskriminaciji u Indiji (1), od 17. siječnja 2013. o nasilju nad ženama u Indiji (2), od 1. veljače 2007. o stanju ljudskih prava Dalita u Indiji (3) i od 18. travnja 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima u svijetu te politiku Europske unije o toj temi, uključujući utjecaj na stratešku politiku EU-a o ljudskim pravima (4), |
— |
uzimajući u obzir međunarodne konvencije o ljudskim pravima, uključujući Međunarodnu konvenciju o ukidanju rasne diskriminacije (CERD) i Glavne preporuke XXIX Odbora UN-a za ukidanje rasne diskriminacije, |
— |
uzimajući u obzir nacrt Načela i smjernica UN-a za učinkovito iskorjenjivanje diskriminacije na temelju rada i porijekla (5) koji je objavilo Vijeće za ljudska prava, |
— |
uzimajući u obzir ozbiljnu zabrinutost, primjedbe i preporuke Visoke povjerenice UN-a za ljudska prava kad je riječ o diskriminaciji na temelju kaste, |
— |
uzimajući u obzir nedavne preporuke tijelâ UN-a za praćenje primjene međunarodnih sporazuma i mandatarâ posebnih postupaka UN-a na temu diskriminacije na temelju kaste, |
— |
uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja o suvremenim oblicima rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezane netrpeljivosti od 24. svibnja 2011. (6), kao i izvješća u sklopu općeg periodičnog pregleda zemalja obuhvaćenih kastinskim sustavima, |
— |
uzimajući u obzir studiju Europskog parlamenta „Pregled ljudskih prava i siromaštva: djelovanje EU-a u odnosu na diskriminaciju na temelju kaste”, |
— |
uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor Komisiji o diskriminaciji na temelju kaste (O-000091/2013 – B7-0507/2013), |
— |
uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
A. |
budući da kasta označava društveno-vjerski kontekst, kao u Aziji, gdje se oni koji se nađu izvan kastinskog sustava po naravi smatraju „nečistima” i „nedodirljivima”, no također budući da kasta u širem smislu označava sustav krute socijalne stratifikacije u rangirane skupine određene porijeklom i zanimanjem; budući da je diskriminacija na temelju rada i porijekla, kao sveobuhvatniji pojam koji UN preferira, oblik diskriminacije koji je zabranjen prema međunarodnom zakonu o ljudskim pravima navedenom u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima, Međunarodnom paktu o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima, Međunarodnoj konvenciji o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije, Konvenciji o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, Konvenciji o pravima djeteta i 111. konvenciji Međunarodne radničke organizacije; |
B. |
budući da je u lipnju 2011. Githu Muigai, posebni izvjestitelj UN-a o rasizmu, naglasio da je ključno izbjeći uspostavljanje bilo kakve hijerarhije među različitim manifestacijama diskriminacije, čak i ako se one razlikuju po prirodi i stupnju, ovisno o povijesnom, geografskom i kulturnom kontekstu, uključujući „romsku zajednicu u Europi i žrtve kastinskih sustava u Africi, Aziji i Bliskom istoku”; |
C. |
budući da je usprkos koracima koje su poduzele vlade nekih zemalja obuhvaćenih kastinskim sustavima radi pružanja ustavne i zakonodavne zaštite te uvođenja posebnih mjera protiv kastinske diskriminacije i nedodirljivosti, kastinska diskriminacija i dalje raširena i prisutna te pogađa otprilike 260 milijuna ljudi diljem svijeta; |
D. |
budući da diskriminacija na temelju kaste postoji u brojnim zemljama širom svijeta, a najveći je broj žrtava u južnoj Aziji; budući da postoji velik broj žrtava na drugim područjima, uključujući Afriku, Bliski istok i zajednice dijaspore; |
E. |
budući da su nedostatak provedbe zakonodavstva i politikâ te manjak djelotvornih pravnih lijekova i funkcionalnih državnih institucija, uključujući sudstvo i policiju, i dalje velike prepreke ukidanju diskriminacije na temelju kaste; |
F. |
budući da se u mnogim zahvaćenim zemljama i dalje ne primjenjuju raščlanjeni podaci, a posebno zakonodavstvo i mjere zaštite od kastinske diskriminacije i dalje ne postoje; |
G. |
budući da, usprkos naporima vlada i sve većim naporima nekih međunarodnih agencija, određene kaste i dalje trpe teške oblike društvene isključenosti, siromaštvo, nasilje, segregaciju, fizičko i verbalno zlostavljanje povezano s predrasudama i idejom čistoće i zagađenja; |
H. |
budući da je praksa nedodirljivosti i dalje raširena i preuzela je moderne oblike; budući da su zahvaćene zajednice suočene s ograničenjima u političkom sudjelovanju i ozbiljnom diskriminacijom na tržištu rada; |
I. |
budući da je u malobrojnim zemljama poput Indije obvezna pozitivna diskriminacija u nekoj mjeri doprinijela uključenju Dalita u javni sektor, no budući da nedostatak zaštitnih mjera za nediskriminaciju na tržištu rada i u privatnom sektoru pridonosi isključenosti i sve većim nejednakostima; |
J. |
budući da prema procjeni Međunarodne radničke organizacije velika većina žrtava prisilnog rada u južnoj Aziji pripada popisanim kastama i popisanim plemenima; budući da su prisilni i dužnički rad osobito prisutni u sektorima poljoprivrede, rudarstva i proizvodnje odjeće, koji opskrbljuju proizvodima brojna multinacionalna i europska poduzeća; |
K. |
budući da je nediskriminacija prilikom zapošljavanja jedno od četiri temeljna radnička prava i također je uvrštena u međunarodne poslovne smjernice i okvire poput glavnih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, smjernica OECD-a i smjernica ISO 26000 o društvenoj odgovornosti, koji izravno navode diskriminaciju na temelju kaste kao ozbiljan oblik diskriminacije; |
L. |
budući da se vlade zemalja obuhvaćenih kastinskim sustavima i njihove vlasti potiču da uzmu u obzir nacrt Načela i smjernica UN-a za učinkovito iskorjenjivanje diskriminacije na temelju rada i porijekla i poduzmu sve potrebne mjere za ukidanje i sprečavanje diskriminacije na temelju kaste te sve propuste prilikom provedbe riješe na federalnoj, državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini radi provedbe, izmjene ili uvođenja posebnih zakonodavnih i političkih mjera zaštite i promicanja prava Dalita i sličnih skupina obuhvaćenih kastinskim sustavima; |
1. |
osuđuje kršenja ljudskih prava ljudi koji pate od kastinskih hijerarhija i diskriminacije na temelju kaste, uključujući negiranje jednakosti i uskraćivanje pristupa pravosuđu i zapošljavanju, stalnu segregaciju i prepreke ostvarenju osnovnih ljudskih prava i razvoju uzrokovane kastinskim sustavima; |
2. |
smatra da osobne iskaznice ne bi trebale sadržavati podatke o kasti jer je to u suprotnosti s načelima jednakosti i socijalne mobilnosti; |
3. |
pozdravlja izvješće Githua Muigaija, posebnog izvjestitelja UN-a o rasizmu, i naglašava da bi sve žrtve kastinske diskriminacije diljem svijeta trebale uživati jednaku pozornost i zaštitu; u širem smislu, naglašava da bi sve oblike rasizma i diskriminacije trebalo tretirati ravnopravno i jednako odlučno, uključujući u Europi; |
4. |
izražava duboku zabrinutost što društvena isključenost Dalita i sličnih zahvaćenih zajednica uzrokuje visoke razine nezaposlenosti među zahvaćenim skupinama stanovništva te isključenost ili smanjenu korist od razvojnih procesa; naglašava da to potom onemogućava njihovu uključenost u donošenje odluka i vladavinu te njihovo značajno sudjelovanje u javnom i građanskom životu; |
5. |
i dalje je zabrinut zbog trajno visokog broja prijavljenih i neprijavljenih slučajeva zlodjela i praksi nedodirljivosti u zemljama obuhvaćenima kastinskim sustavima, uključujući Indiju, te često nekažnjavanje počinitelja zločina protiv Dalita i ostalih žrtava kršenja ljudskih prava povezanih s kastinskim sustavima; podsjeća da se u nekim zemljama osobe odgovorne za takve slučajeve diskriminacije nalaze na visokim položajima u izvršnoj vlasti; |
6. |
ponavlja da je ozbiljno zabrinut zbog zločina počinjenih nad ženama iz skupine Dalita i ostalim ženama iz slično zahvaćenih zajednica u društvima s kastinskim sustavima, koje često iz straha za vlastitu sigurnost ili od isključenosti iz društva ne prijavljuju takvo nasilje, višestrukih i preklapajućih oblika diskriminacije koji se temelje na kasti, spolu i vjeroispovijesti nad ženama iz skupine Dalita i ženama iz manjinskih zajednica, te dovode do prisilnih obraćenja, otmica, prisilne prostitucije i seksualnog zlostavljanja od strane muškaraca iz dominantnih kasta; |
7. |
naglašava potrebu promicanja poticajne okoline za branitelje civilnog društva i ljudskih prava koji rade s ljudima zahvaćenima kastinskom diskriminacijom kako bi osigurali njihovu zaštitu i uklonili bilo kakve prepreke, stigmatiziranja i ograničavanja u njihovom radu; naglašava da bi takva okolina trebala uključivati pristup financiranju, suradnju s tijelima Ujedinjenih naroda za ljudska prava i akreditaciju Ekonomskog i socijalnog vijeća, Ecosoc-a; |
8. |
poziva EU da promiče nacrt Načela i smjernica UN-a za učinkovito iskorjenjivanje diskriminacije na temelju rada i porijekla kao temeljni okvir za iskorjenjivanje diskriminacije na temelju kaste te da promiče podršku od strane Vijeća UN-a za ljudska prava; |
9. |
poziva Europsku komisiju da prepozna kastu kao poseban oblik diskriminacije utemeljen u društveno-vjerskom kontekstu protiv kojeg se treba boriti zajedno s ostalim osnovama za diskriminaciju, kao što su narodnost, rasa, porijeklo, vjeroispovijest, spol ili seksualnost, u sklopu napora EU-a za borbu protiv svih oblika diskriminacije; poziva EU da u okviru svoje politike i programa promatra ljude zahvaćene diskriminacijom na temelju kaste kao prepoznatljivu skupinu; |
10. |
potiče Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da u zakonodavstvo, politiku i programske dokumente EU-a uključe borbu protiv diskriminacije na temelju kaste i donesu operativne smjernice za njezinu provedbu; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da poboljša mehanizme praćenja i ocjenjivanja radi djelotvorne procjene utjecaja djelovanja EU-a na stanje ljudi zahvaćenih ovim oblikom diskriminacije; |
11. |
preporučuje EU-u da provede sustavnu procjenu utjecaja sporazumâ o trgovini i/ili ulaganju na skupine zahvaćene kastinskom diskriminacijom i raspravi o tim pitanjima s predstavnicima industrije, vladinim tijelima i relevantnim organizacijama civilnog društva; |
12. |
poziva na uvrštenje diskriminacije na temelju kaste kao pitanja ljudskih prava u buduće politike, strategije i akcijske planove EU-a u vezi s ljudskim pravima; |
13. |
poziva Komisiju da pruži snažniju potporu razvojnim projektima čiji je cilj borba protiv diskriminacije na temelju kaste kao ozbiljnog kršenja ljudskih prava koje povećava siromaštvo te da uzme u obzir taj oblik diskriminacije u svim projektima usmjerenima na obrazovanje, žene, pristup pravosuđu, političko sudjelovanje i rad u relevantnim zemljama; |
14. |
poziva Komisiju da razvije i primijeni pristupe koji uzimaju kaste u obzir u vrijeme humanitarne krize i osigura da je humanitarna pomoć isporučena svim marginaliziranim skupinama, uključujući ljude koji pate od diskriminacije na temelju kaste; |
15. |
poziva EU da potakne pitanje diskriminacije na temelju kaste na najvišoj razini i s vladama zahvaćenih zemalja tijekom bilateralnih sastanaka na vrhu i ostalih međunarodnih sastanaka; |
16. |
potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje da osnaži dijaloge o politici i ljudskim pravima i promovira zajedničke inicijative s ciljem iskorjenjivanja kastinske diskriminacije s vladama država kao što su Indija, Nepal, Pakistan, Bangladeš i Šri Lanka, gdje su zajednice zahvaćene kastinskim sustavima podvrgnute tzv. „praksama nedodirljivosti” te, u širem smislu, s ciljem borbe protiv diskriminacije na temelju rada i porijekla koja se zbiva u različitim državama, uključujući Jemen, Mauritaniju, kao i Nigeriju, Senegal i Somaliju; podsjeća na to da se u sporazumima s mnogim navedenim državama kastinska diskriminacija ne spominje; |
17. |
poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da, kad je to prikladno, uključe „klauzulu o diskriminaciji na temelju kaste” u sve sporazume o trgovini i pridruživanju; |
18. |
preporučuje EU-u da promovira nediskriminirajuće i uključive politike i postupke u poslovnim operacijama s državama zahvaćenima kastinskim sustavima, uključujući pozitivnu diskriminaciju za Dalite i ljude u sličnom položaju na tržištu rada i u privatnom sektoru; |
19. |
poziva EU da promiče redovito i opširno savjetovanje s civilnim društvom o diskriminaciji na temelju kaste i dodijeli prikladna sredstva organizacijama civilnog društva za borbu protiv kastinske diskriminacije; |
20. |
poziva EU da promovira razvojni program za razdoblje poslije 2015. koji uzima kaste u obzir, uz smanjenje nejednakosti temeljene na kastama ili pogoršane kastama, kao ključni i mjerljivi cilj, osiguravajući da kastinska diskriminacija bude izravno navedena kao glavni strukturni čimbenik siromaštva i vodeći uzrok strukturnih nejednakosti; |
21. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, posebnom predstavniku Europske unije za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Vijeću za ljudska prava Ujedinjenih naroda. |
(1) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0512.
(2) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0031.
(3) SL C 250 E, 25.10.2007., str. 87.
(4) SL C 258 E, 7.9.2013., str. 8.
(5) A/HRC/11/CRP.3.
(6) A/HRC/17/40.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/73 |
P7_TA(2013)0421
Godišnje izvješće o radu Odbora za predstavke tijekom 2012. godine
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o radu Odbora za predstavke tijekom 2012. godine (2013/2013(INI))
(2016/C 181/14)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o radu Odbora za predstavke, |
— |
uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji, |
— |
uzimajući u obzir članke 24., 227., 228., 258. i 260. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
— |
uzimajući u obzir članak 48. i članak 202. stavak 8. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A7-0299/2013), |
A. |
budući da je, u skladu s Protokolom br.30 Ugovora, Povelja Europske unije o temeljnim pravima već dobila obvezujuću pravnu snagu stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona; budući da su istim Ugovorom utvrđeni pravna osnova za pristupanje EU-a Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i uvođenje europske građanske inicijative; |
B. |
budući da Odbor za predstavke ima dužnost stalnog pregledavanja i po mogućnosti poboljšavanja svoje uloge, osobito u vezi s razvojem demokratskih načela poput većeg sudjelovanja građana u postupku odlučivanja u EU-u te veće transparentnosti i odgovornosti; budući da u sklopu svog redovnog djelovanja Odbor usko surađuje s državama članicama, Komisijom, Europskim ombudsmanom i ostalim tijelima kako bi osigurao da se zakoni EU-a u potpunosti poštuju u sadržaju i duhu; |
C. |
budući da je 2012. godine Odbor za predstavke zaprimio 1 986 predstavki koje su se uglavnom odnosile na temeljna prava, okoliš, unutarnje tržište te gospodarsku i društvenu krizu; budući da je 1 406 predstavki proglašeno prihvatljivima i od njih je 853 proslijeđeno Komisiji na daljnju istragu sukladno člancima 258. i 260. Ugovora, a 577 predstavki proglašeno je neprihvatljivima; budući da su za predmete barem pet predstavki podnesenih 2012. pokrenuti postupci pred Sudom Europske unije u skladu s člancima 258. i 260. Ugovora; budući da je presudom Suda Europske unije od 14. rujna 2011. u predmetu T–308/07 jasno utvrđeno da i postupovne odluke Parlamenta u pitanjima predstavki podliježu sudskom preispitivanju; budući da se, uzimajući u obzir statističku analizu sadržanu u ovom izvješću, najviše predstavki odnosi na EU u cijelosti (27,3 %), zatim slijede španjolski (15,0 %), njemački (12,5 %) i talijanski (8,6 %) slučajevi; |
D. |
budući da je, kad je riječ o temeljnim pravima, Odbor u 2012. godini posvetio veliku pozornost pravima osoba s invaliditetom, pravima djece, pravima potrošača, vlasničkim pravima, pravima na slobodno kretanje bez diskriminacije po bilo kojoj osnovi, zaštiti slobode izražavanja i privatnosti, slobodnom pristupu dokumentima i informacijama te pravima slobodnog političkog i sindikalnog udruživanja; budući da je situacija gospodarske krize dovela do niza predstavki koje se odnose na socijalne probleme poput stanovanja, zapošljavanja i nesavjesnog postupanja banaka sa štedišama; |
E. |
budući da podnesene predstavke građana pokazuju da postoji stalna diskriminacija građana na temelju invaliditeta, pripadnosti manjini ili etničkoj skupini, dobi ili seksualnoj orijentaciji; |
F. |
budući da inicijative EU-a za borbu protiv diskriminacije poput okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma iz 2011. treba hitno uklopiti u nacionalne strategije i da ih treba stalno preispitivati i pratiti u svjetlu razvoja gospodarske i socijalne situacije; |
G. |
budući da se, kad je riječ o zaštiti okoliša, ne može pretjerati s upozorenjima na rizike od zagađenja i nesavjesnog ekološkog postupanja imaju li se u vidu rizici za biološku raznolikost i ekosustave te rizici za javno zdravlje, a svi su oni dugotrajni i često opasni po život; budući da u pogledu biološke raznolikosti neke države članice još nisu utvrdile ukupan broj područja pod minimalnom zaštitom Nature 2000 niti su u potpunosti provele njihovu učinkovitu zaštitu; budući da treba uzeti u obzir ciljeve borbe protiv zagađenja i klimatskih promjena; budući da je Odbor 2012. posvetio veliku pozornost provedbi zakonodavstva u vezi s otpadom i vodom te ocjeni utjecaja projekata i aktivnosti na okoliš i javno zdravlje; |
H. |
budući da moramo očuvati naše prirodne resurse imajući u vidu zaštitu budućnosti Zemlje; budući da se u pogledu tehnoloških inovacija poput GMO-a i nanotehnologije mora primjenjivati načelo predostrožnosti; |
I. |
budući da je misija za utvrđivanje činjenica u Italiji istaknula hitnu potrebu da sva uključena talijanska tijela nađu održivo rješenje za potrebe gospodarenja otpadom u pokrajini Rim koje bi osiguralo poštovanje zdravlja i dostojanstva građana; budući da, unatoč tome što je izvanredna situacija u gradu Napulju završila, i dalje postoje mnogi izazovi u pogledu sveobuhvatnog pristupa gospodarenju otpadom u regiji Kampanija u vezi s hijerarhijom otpada utvrđenom u Direktivi 2008/98/EZ (Okvirna direktiva o otpadu) te presudom Suda EU-a od ožujka 2010.; |
J. |
budući da unatoč tome što Komisija može u potpunosti provjeriti poštovanje zakona EU-a tek nakon što nacionalna tijela vlasti donesu konačnu odluku, važno je, pogotovo što se tiče pitanja okoliša, u ranoj fazi provjeriti primjenjuju li lokalna, regionalna i nacionalna tijela sve relevantne proceduralne zahtjeve koji proizlaze iz prava EU-a, uključujući provođenje načela predostrožnosti; |
K. |
budući da je Odbor svojim radom doveo do toga da Parlament proglasi vodu javnim dobrom; budući da je europska građanska inicijativa „Pravo na vodu” prva dostigla prag od milijun potpisa europskih građana; |
L. |
budući da treba izbjeći daljnje nepopravljive gubitke biološke raznolikosti, pogotovo unutar područja obuhvaćenih Naturom 2000; budući da su se države članice obvezale osigurati zaštitu posebnih područja očuvanja u skladu s Direktivom 92/43/EEZ (Direktiva o staništima) i Direktivom 79/409/EEZ (Direktiva o pticama); |
M. |
budući da u svojoj rezoluciji od 13. prosinca 2012. o novoj održivoj i konkurentnoj industriji čelika na temelju primljene predstavke (1) Parlament zagovara načelo „onečišćivač plaća”; |
N. |
budući da, bez obzira na međuinstitucionalni sporazum Parlamenta i Komisije, Komisija nije sklona brzom davanju informacija o prirodi svojih rasprava ni o donesenim odlukama u postupcima zbog kršenja koji se odnose na predstavke, a povezanim s provedbom zakonodavstva o okolišu; budući da je to važan razlog za zabrinutost s obzirom na nepopravljivu štetu i opseg uništenja koje bi mogli pretrpjeti naši ekosustavi i zdravlje; budući da bi europske institucije trebale pružati više informacija te biti transparentnije prema građanima EU-a; |
O. |
budući da je 2013. proglašena Europskom godinom građana i da su upravo građani Europske unije i osobe koje u njoj borave, pojedinačno ili zajedno s drugima, u dobrom položaju da ocijene učinkovitost primjene europskog zakonodavstva i da ukažu na moguće rupe u zakonu koje ometaju ispravnu provedbu zakonodavstva i potpuno ostvarivanje prava; budući da treba voditi računa o sadržaju Europske strategije za potrošače za poticanje povjerenja i rasta; budući da je pritom temeljni preduvjet da se građane informira o europskom zakonodavstvu na praktičan način; |
P. |
budući da je Odbor za predstavke iz tog razloga 2012. godine mnogo vremena i napora posvetio raspravi o značenju europskog građanstva, koje je doduše usko povezano s potpunom slobodom kretanja i boravka u Europskoj uniji, kako je utvrđeno u dijelu III. UFEU-a, ali koje također obuhvaća mnoga druga prava te je korisno građanima koji ne napuštaju svoju domovinu; budući da predstavke pokazuju da su građani Unije i osobe koje borave u njoj i dalje suočeni s rasprostranjenim i konkretnim preprekama osobito za ostvarivanje svojih prekograničnih prava, a to ima neposredan i svakodnevni utjecaj na živote i dobrobit tisuća domaćinstava; |
Q. |
budući da se postupkom predstavki mogu dopuniti drugi europski instrumenti dostupni građanima, poput mogućnosti podnošenja pritužbe Europskom ombudsmanu ili Komisiji; budući da Odbor za predstavke usko surađuje s Europskim ombudsmanom, drugim odborima Europskog parlamenta, europskim tijelima, subjektima i mrežama te državama članicama; |
R. |
budući da postupak predstavki može i treba ostati dopunski postupak u odnosu na druge mehanizme pravne zaštite koji građanima stoje na raspolaganju, poput ulaganja žalbi Europskoj komisiji ili Europskom ombudsmanu; budući da je upravo SOLVIT važno sredstvo koje građani EU-a mogu koristiti za pronalaženje brzih rješenja za probleme uzrokovane lošom primjenom zakona o unutarnjem tržištu od strane javnih tijela; budući da se stoga mora ostvariti napredak u zajedničkom rješavanju sudskih postupaka koje su pokrenuli potrošači ili njihove udruge; budući da jedinstveni internetski portal „Ostvari svoja prava” sadrži važne informacije za građane koji žele uložiti žalbu zbog neodgovarajuće primjene zakonodavstva EU-a; |
S. |
budući da se područje djelovanja i način rada prava na predstavke koje je u skladu s uvjetima Ugovora dodijeljeno svim građanima EU-a razlikuje od ostalih pravnih lijekova dostupnih građanima poput primjerice podnošenja pritužbi Komisiji ili Ombudsmanu; |
T. |
budući da je nužno povećati sudjelovanje građana u postupku donošenja odluka EU-a, imajući na umu jačanje njegove legitimnosti i odgovornosti; |
U. |
budući da je 1. travnja 2012. stupio na snagu novi instrument participativne demokracije, „Europska građanska inicijativa”, i da je tijekom godine ukupno registrirano šesnaest inicijativa; budući da su razni inicijatori Europske građanske inicijative izrazili zabrinutost zbog tehničkih prepreka pri stvarnom prikupljanju potpisa; budući da će Odbor za predstavke imati ključnu ulogu u organizaciji javnih rasprava o uspješnim inicijativama; |
V. |
budući da je očito da postoji nedostatak jasno strukturiranih i široj javnosti objavljenih informacija te da građani EU-a nisu dovoljno upoznati sa svojim pravima; budući da su to ključne prepreke za aktivno ostvarivanje građanstva EU-a; budući da bi u tom pogledu države članice trebale bolje ispunjavati svoje obveze informiranja i stvaranja svijesti; |
W. |
budući da građani Europske unije i osobe koje u njoj borave imaju legitimno pravo očekivati da će pitanja koja postave Odboru za predstavke biti riješena bez nepotrebnog odgađanja u okviru zakonskog okvira Europske unije, a osobito da će članovi Odbora braniti prirodni okoliš, zdravlje, slobodu kretanja, dostojanstvo i temeljna prava i slobode podnositelja predstavki; budući da je učinkovitost rada Odbora uglavnom rezultat brzine i temeljitosti njegova tajništva, što bi se moglo još više poboljšati, osobito optimizacijom vremena obrade predstavki te sistematizacijom postupka njihove procjene; budući da bi u tu svrhu, s obzirom na sve veći broj zaprimljenih predstavki svake godine, trebalo izdvojiti više sredstava te odvojiti više vremena za sastanke Odbora; budući da pri obrađivanju predstavki mora postojati kontinuitet i u razdobljima izmjene mandata te time i osoblja; budući da su žrtve Francova režima podnijele nekoliko predstavki u vezi s otetom djecom u Španjolskoj; |
X. |
budući da su neke predstavke još uvijek u postupku rješavanja između Komisije, Parlamenta, Suda EU-a i nacionalnih vlasti i da nije pronađeno nikakvo rješenje, što stvara nesigurnost kod podnositelja predstavki bez ikakvih naznaka zaključenja postupka; |
Y. |
budući da se znatno povećao broj predstavki koje se odnose na kršenje načela temeljnih demokratskih prava i vladavine prava zaštićenih Ugovorom o Europskoj uniji u državama članicama, što pokazuje da europski građani imaju sve veće povjerenje u institucije Zajednice da zagovaraju njihova temeljna prava; |
Z. |
budući da su pojedinci i lokalne zajednice te volonterske organizacije i poduzeća u stanju procijeniti učinkovitost europskog zakonodavstva koje se odnosi na njih, te da mogu upozoriti na moguće rupe u zakonu koje je potrebno provjeriti kako bi se osiguralo bolje, usklađenije i usporedivije provođenje prava EU-a u svim državama članicama; |
1. |
prima na znanje da se predstavke građana Europske unije i osoba koje u njoj borave iz 2012. godine uglavnom tiču navoda o povredama zakonodavstva EU-a u području temeljnih prava, okoliša, unutarnjeg tržišta i vlasničkih prava; smatra da predstavke pokazuju da su još uvijek česti i rašireni slučajevi nepotpunog prenošenja zakonodavstva EU-a ili njegove pogrešne primjene; |
2. |
napominje da temeljna prava ostaju ključna tema podnesenih predstavki, posebno u pogledu pitanja o pravima osoba s invaliditetom, pravima djece, imovinskim pravima, pravu na slobodno kretanje, uključujući prenosivost prava na socijalnu skrb bez suočavanja s ikakvim oblikom diskriminacije, zaštiti slobode izražavanja i privatnosti, slobodi udruživanja i pravu na pristup dokumentima i informacijama; poziva države članice da ispravno provedu i poštuju ta prava kako je navedeno u Ugovoru i poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere da države članice koje ta prava ne poštuju primora da uklone nesrazmjer između nacionalnih zakona i temeljnih prava građana EU-a; smatra da bi se posebna pozornost trebala posvetiti pravu na povijesno sjećanje i pravu na istinu, pravdu i pravne lijekove za obitelji koje su bile žrtve diktatorske vladavine Franca, te također i pravu otete djece Španjolske da saznaju identitet svojih bioloških roditelja |
3. |
smatra da bi interaktivni priručnik dostupan preko internetske stranice Europskog parlamenta sličan onom Europskog ombudsmana mogao smanjiti broj podnesenih predstavki o pitanjima koje se ne odnose na područja djelatnosti EU-a; |
4. |
potvrđuje važnu ulogu Odbora za predstavke u traženju izvansudskih rješenja za građane od kojih se u praksi spoznaje kako građani Europe gledaju na Europsku uniju, što zauzvrat omogućava zaključke o tome daje li europsko zakonodavstvo željene rezultate te odgovara li očekivanjima građana Unije; |
5. |
poziva Odbor za predstavke da razmotri posljedice sudske prakse Suda Europske unije u vezi s organizacijom „Equal Rights Trust” na prihvatljivost predstavki, koja građanima Unije daje čak i u slučaju isključivo nacionalnog prava veću razinu zaštite kod nacionalnih presuda koje utječu na ostvarivanje njihovih prava kao građana EU-a; poziva da se istraže stvarne prepreke s kojima se suočavaju građani Unije koji zatraže odluku o prethodnim pitanjima od Suda Europske unije kako bi dobili pouzdano tumačenje europskog zakonodavstva u predmetima pred nacionalnim sudovima; |
6. |
poziva na misiju za utvrđivanje činjenica, u kontekstu poboljšanja rada Odbora, kojom bi se s jedne strane osiguralo da svaki član misije za utvrđivanje činjenica ima pravo iznijeti činjenice sa svog gledišta, a s druge strane jamčilo da svaki član Odbora ima mogućnost sudjelovanja u postupku donošenja odluka u pogledu zaključaka Odbora za predstavke; |
7. |
odlučan je u namjeri da postupak predstavki učini učinkovitijim, transparentnijim i nepristranim, a pritom sačuva pravo sudjelovanja članova Odbora za predstavke tako da postupanje s predstavkama bude u skladu s kriterijima za preispitivanje zakonitosti čak i u proceduralnom smislu; |
8. |
ukazuje na postojanu diskriminaciju građana zbog njihove vjere ili uvjerenja, invaliditeta, pripadnosti manjinskoj skupini, dobi ili seksualnoj orijentaciji; posebno upozorava na to da romsko stanovništvo širom EU-a i dalje nailazi na prepreke za uključivanje u društvo; poziva stoga Komisiju da olakša suradnju među vladama u tom području, da osigura odgovarajuća financijska sredstva za provedbu nacionalnih strategija za uključivanje Roma i da aktivno prati provode li države članice učinkovito navedene strategije; |
9. |
poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog za konačno rješenje problema uzajamnog priznavanja dokumenata o građanskom stanju i njihovih učinaka od strane država članica te da pritom istodobno poštuje društvenopolitičke tradicije pojedinih država članica u skladu s načelom supsidijarnosti; |
10. |
ponavlja prethodne pozive državama članicama da osiguraju slobodu kretanja za sve građane EU-a i njihove obitelji bez diskriminacije na osnovi seksualne orijentacije ili državljanstva; ponavlja svoj poziv državama članicama da prava utvrđena člancima 2. i 3. Direktive 2004/38/EZ u potpunosti provedu, ne samo za supružnike različitog spola nego i za registriranog partnera, člana domaćinstva ili partnera s kojim građanin EU-a ima propisno potvrđenu stabilnu vezu, uključujući pripadnike istospolnih parova, na temelju načela uzajamnog priznavanja, jednakosti, nediskriminacije, dostojanstva i poštovanja privatnog i obiteljskog života; poziva Komisiju da u tom smislu osigura dosljedno provođenje i u konačnici odgovarajuću reviziju te Direktive te da se po potrebi pokrene postupak zbog povrede Ugovora za države članice koje se ne drže navedene Direktive; |
11. |
primjećuje da je okoliš i dalje ključna tema predstavki, što pokazuje da javne vlasti u državama članicama konstantno propuštaju osigurati očuvanje biološke raznolikosti, biološke raznolikosti i ekosustava i zajamčiti najviše norme javnog zdravlja; posebno upućuje na brojne podnesene peticije o upravljanju otpadom, o vodama, mogućim rizicima nuklearne energije i genetičkog inženjerstva, o zaštićenim vrstama te o ocjenjivanju utjecaja projekata i aktivnosti poput ekstrakcije plina iz škriljca metodom hidrauličnog frakturiranja na okoliš i javno zdravlje; poziva Komisiju da ojača zakonodavni okvir o okolišu i borbi protiv klimatskih promjena, a posebno njegovu ispravnu provedbu; žali zbog toga što neke države članice unatoč svojim naporima nisu uspjele pronaći održiva rješenja za probleme upravljanja otpadom; |
12. |
potiče Komisiju da poduzme mjere kako bi osigurala da države članice shvate da je voda javno dobro; zauzima stajalište da se načelo predostrožnosti mora strogo primjenjivati u pogledu korištenja biotehnologije i nanotehnologije u proizvodima koji bi mogli imati ozbiljni utjecaj na zdravlje potrošača; |
13. |
očekuje da će pregledana Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš, kojom se revidira Direktiva 2011/92/EU, ne samo ojačati pružanjem jasnijih parametara, nego da će je države članice i propisno primjenjivati; |
14. |
smatra da se moraju hitno razviti postupci za predstavke koji bi omogućili rad misija za utvrđivanje činjenica također u razdobljima bez sjednica tijekom europskih izbora i inače – kada to dozvoljava priroda predstavke – tijekom ljetne stanke u zasjedanju (primjer je Damüls u kojem je misija za utvrđivanje činjenica bila ograničena na ljetne mjesece); |
15. |
pozdravlja završetak izvanredne situacije u gradu Napulju i nove inicijative u vezi s gospodarenjem otpadom te očekuje primjeren odgovor na i dalje postojeće izazove u regiji Kampanija, osobito pomoću sveobuhvatnog regionalnog pogona za gospodarenje otpadom u skladu s hijerarhijom Okvirne direktive o otpadu te presudom Suda Europske unije iz 2010.; još je zabrinut zbog pristupa gospodarenju otpadom u regiji Lacij, posebno nakon zatvaranja odlagališta otpada Malagrotta; |
16. |
osim toga, napominje da građani Europske unije i dalje nailaze na prepreke na unutarnjem tržištu, posebno pri ostvarivanju prava na slobodu kretanja kao pojedinci, korisnici i pružatelji robe i usluga te radnici poput primjerice slučaja rumunjskih i bugarskih radnika koji su i dalje suočeni s ograničenjima u pristupu tržištu rada u nekim državama članicama; posebno ukazuje na to da je prekogranična pravosudna suradnja i njezina učinkovitost još uvijek područje u kojem ima vrlo velikih problema; zaključuje da, sve u svemu, pojačana prekogranična suradnja i harmonizacija osiguravaju velik doprinos zaštiti prava građana i poticanju ekonomije; |
17. |
potiče Komisiju da poduzme mjere koje bi potrošačima omogućile pristup informacijskim i komunikacijskim tehnologijama osiguravajući potrebna jamstva sigurnosti i transparentnosti, a posebno se mora uvjeriti da su internetske stranice tijela javnog sektora dostupne; |
18. |
ističe napore ovog Odbora u prenošenju zahtjeva mnogih građana za uspostavu pravnog okvira EU-a koji bi osigurao bolju zaštitu i poboljšanje dobrobiti životinja, što uključuje i kućne ljubimce i životinje lutalice; |
19. |
naglašava važnost osnivanja radne skupine o španjolskom Zakonu o obali koja bi mogla utrti put drugim takvim inicijativama, a koja podrobno izučava predstavke o toj temi i izmjene zakona; u tom smislu ponavlja važnost izravnog kontakta sa španjolskim nacionalnim vlastima i naglašava hitnu potrebu za daljnjom jačom suradnjom u svrhu pronalaženja bolje ravnoteže između imovinskih prava i njihove socijalne funkcije te boljih rješenja imovinskih prava kada krajnji cilj zaštite okoliša zahtijeva izvlaštenje; izražava svoje strahove da novi Zakon o obali koji je odobrio španjolski parlament ne rješava zabrinutost podnositelja predstavki niti postoje planovi za daljnju zaštitu okoliša obalnih područja u Španjolskoj; |
20. |
naglašava potrebu za učinkovitom regulacijom zaštite obalnih područja, ali napominje da Zakon o obali nije usklađen s ciljevima kojima se teži, s obzirom na to da utječe na povijesnu baštinu i tradicionalne zajednice pogađajući stanovnike obalnih sela koji su oduvijek imali održiv suživot s morem i njegovim ekosustavima; |
21. |
pozdravlja zaključke Odbora donesene nakon misije za utvrđivanje činjenica u Berlinu o dobrobiti mladeži i obitelji, posebno u vezi s prekograničnim slučajevima skrbništva; međutim, na temelju stalnog dotoka predstavki ove vrste konstatira da pitanje prekograničnih slučajeva skrbništva očito još uvijek nije riješeno i da je Odbor upoznat sa sličnim slučajevima iz drugih država članica, posebno Danske; nadalje prima na znanje da se u danskom slučaju radi i o slučajevima stranaca koji žive u samoj zemlji te da je osim toga bilo potvrđenih slučajeva otmice djece (između ostalog iz inozemstva); |
22. |
smatra da su bolje upravljanje i učinkovitiji mehanizmi pravne zaštite izravno povezani s transparentnošću i pristupom informacijama u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001; |
23. |
smatra da je važno ojačati suradnju s parlamentima i vladama država članica koja će počivati na uzajamnosti i kada to bude potrebno poticati nadležna tijela država članica da potpuno transparentno prenesu i provedu zakonodavstvo EU-a; naglašava važnost suradnje Komisije s državama članicama te izražava žaljenje zbog nemara nekih država članica u vezi s prijenosom i provedbom europskog zakonodavstva o okolišu; |
24. |
u vezi s tim upućuje na istraživanje javnog mnijenja Eurobarometar iz kojeg proizlazi da se samo 36 % građana EU-a smatra dobro informiranima o svojim pravima, a da samo 24 % smatra da su dobro informirani o tome što mogu učiniti u slučaju da se njihova prava ne poštuju; stoga naglašava hitnu potrebu da se poboljša pristup informacijama i da se jasnije odijele funkcije različitih nacionalnih i europskih institucija kako bi predstavke i žalbe mogle biti upućene odgovarajućim tijelima; |
25. |
posebno poziva Komisiju da internetski portal „Ostvari svoja prava” učini lakšim za korištenje i da građane EU-a upozna s postojanjem tog portala; |
26. |
odlučan je da uspostavi praktičniji i vidljivi internetski portal za predstavke do kraja 2013. godine kako bi se olakšao pristup predstavkama i pružile vrijedne informacije o predstavkama, omogućilo njihovo širenje u javnosti i interaktivni pristup postupku predstavki, te drugim mehanizmima pravne zaštite; poziva da se pravo na predstavke učini uočljivijim na početnoj internetskoj stranici Europskog parlamenta; |
27. |
naglašava da Odbor za predstavke zajedno s drugim institucijama, tijelima i instrumentima poput europske građanske inicijative, Europskog ombudsmana, Komisije i istražnih odbora ima neovisnu i jasno definiranu ulogu kao mjesto za kontakt sa svakim pojedinim građaninom; naglašava da Odbor za predstavke mora i dalje biti referentna točka za građane čija su prava navodno prekršena; |
28. |
pozdravlja konstruktivnu suradnju Odbora i Europskog ombudsmana, kao npr. u slučaju tematskog izvješća ombudsmana o bečkoj zračnoj luci u vezi s odgovarajućom primjenom Direktive o procjeni utjecaja na okoliš; podržava aktivnosti Ombudsmana u vezi sa slučajevima nepravilnosti u djelovanju institucija, tijela, ureda i agencija EU-a; očekuje da će se ova zadaća nastaviti na temelju potpune neovisnosti, kao što je to bio slučaj i do sada; |
29. |
potvrđuje da nemaju svi građani Unije jednog ombudsmana na nacionalnoj razini koji ima proširene ovlasti, a što svim građanima Unije ne pruža iste mogućnosti pravnih sredstava; procjenjuje da bi s jednim ombudsmanom u svakoj državi članici europska mreža ombudsmana pružila značajnu potporu Europskom ombudsmanu; |
30. |
pozdravlja stalnu suradnju s Komisijom u pogledu pregledavanja predstavki na području primjene zakona EU-a u državama članicama; unatoč tome naglašava da Odbor očekuje da bude odmah i dobro obaviješten o razvoju situacije u vezi s postupcima za utvrđivanje povrede; traži od Komisije da jednaku pažnju posveti i predstavkama i žalbama o funkcioniranju postupaka za utvrđivanje povrede; osim toga, poziva Komisiju da Odboru dostavi detalje i statističku analizu svih žalbi koje istražuje; naglašava da je za potpuno poštovanje prava na predstavke nužna temeljita analiza i odgovor Komisije s procjenom ne samo formalnih ili proceduralnih pitanja, već i ključnog sadržaja predmetnog slučaja, ukoliko ista bude zatražena; |
31. |
naglašava da je pristup informacijama koje imaju institucije EU-a, kao što je navedeno u Uredbi (EZ) br. 1049/2001, primarni interes građana koji žele bolje shvatiti postupak donošenja odluka, osobito u vezi s projektima koji utječu na okoliš; smatra da bi Komisija mogla omogućiti veći pristup informacijama o istragama i predmetima u vezi s utvrđivanjem povreda ne ugrožavajući svrhu istraga te da bi opravdani javni interes mogao biti razlogom za pristup tim dokumentima, posebno u slučajevima kad se radi o temeljnim pravima, zdravlju ljudi ili životinja i zaštiti okoliša od nepopravljive štete, ili o postupcima koji se vode zbog diskriminacije manjine ili kršenja dostojanstva čovjeka, a dokle god je osigurana zaštita poslovne tajne i povjerljivih informacija u vezi s predmetima na sudu, tržišnim natjecanjem i osobnim podacima; |
32. |
traži od Komisije preventivni pristup temeljen na predostrožnosti prilikom procjene projekata s potencijalnim negativnim utjecajem na okoliš ili javno zdravlje u obliku rane suradnje s državama članicama u pitanju; napominje mogućnost uspostavljanja mjera zabrane tijekom rasprava u slučajevima u kojima se prognozira nepopravljiva šteta; |
33. |
posebno prima na znanje važan doprinos mreže SOLVIT otkrivanju i rješavanju pitanja povezanih s provedbom zakonodavstva o unutarnjem tržištu; potiče poboljšanje tog alata EU-a tako što će države članice osigurati adekvatno osoblje za nacionalne centre SOLVIT; dodaje da je potrebno zajedničko djelovanje kako bi se riješili sporovi koje su pokrenuli potrošači i njihove udruge; |
34. |
ističe da su, kako je potvrdila pravna služba u svom mišljenju od 29. veljače 2012., područja djelovanja institucija Europske unije, kako je navedeno u Ugovoru, šira od pukog zbroja nadležnosti Unije; uzima u obzir viđenje pravne službe Parlamenta da Parlament ima pravo donijeti interne administrativne odluke s ciljem uspostavljanja postupka za obrađivanje podnesaka građana; izražava žaljenje zbog propusta odgovarajuće službe Parlamenta da do kraja provede rezoluciju Parlamenta od 21. studenog 2012. o radu Odbora za predstavke tijekom 2011. (2) na kraju, prima na znanje pravnu odluku Suda Europske unije (slučaj T 280/09) kojom se utvrđuje da predstavka mora biti sastavljena dovoljno jasno i precizno kako bi se mogla ispravno shvatiti u svjetlu uvjeta utvrđenih u članku 227. UFEU-a; |
35. |
poziva države članice da transparentno prenesu i provedu zakonodavstvo EU-a te, imajući to na umu, smatra neophodnim poboljšati ranu suradnju Komisije s parlamentima i vladama država članica na uzajamnoj osnovi; |
36. |
žali zbog birokratskih prepreka na koje nailaze europske građanske inicijative zbog manjka informatičke podrške; posebice žali što se takav instrument za građane neujednačeno koristi u različitim administracijama zbog različitih radnih procesa u državama članicama; |
37. |
pozdravlja Europsku godinu građana 2013.; poziva sve institucije i tijela Europske unije kao i država članica da tijekom ove godine poboljšaju svoje usluge i bolje o njima informiraju europske građane i osobe koje borave u Uniji imajući u vidu načela iz Ugovora i činjenice navedene u ovom izvješću; |
38. |
napominje da mehanizam predstavki nije samo usluga, nego i pravo svih građana Europske unije i osoba koje u njoj borave; obvezuje se da će postupak predstavki učiniti učinkovitijim, transparentnim i nepristranim, a pritom sačuvati pravo sudjelovanja članova Odbora za predstavke tako da postupanje s predstavkama bude u skladu s kriterijima za preispitivanje zakonitosti čak i u proceduralnom smislu; |
39. |
naglašava ključnu ulogu misija za utvrđivanje činjenica u postupcima predstavki, ne samo kao pravo parlamenta na sudjelovanje, nego i kao obvezu u odnosu na podnositelje predstavki; ponovno potvrđuje, što je već naveo u prethodnom izvješću Odbora, potrebu za preciznijim pisanim proceduralnim pravilima u pogledu pripreme, provedbe i ocjene misija, osiguravajući pritom da svi članovi misije za utvrđivanje činjenica imaju pravo na iznošenje činjenica sa svog gledišta, a s druge strane, jamčeći svim članovima Odbora mogućnost na sudjelovanje u postupku donošenja odluka u pogledu zaključaka i preporuka koje sastavlja Odbor za predstavke; |
40. |
poziva Konferenciju predsjednika Europskog parlamenta da ojača istražnu ulogu ovog Odbora; |
41. |
smatra organizaciju javnih saslušanja korisnim načinom za podrobno razmatranje pitanja koja postavljaju podnositelji predstavki; želi usmjeriti pozornost na, primjerice, javno saslušanje o istraživanju i korištenju nekonvencionalnih izvora energije tijekom kojeg je primljena na znanje zabrinutost građana EU-a koju su oni u tom pogledu izrazili u svojim predstavkama; priznaje pravo država članica da same odaberu koju će kombinaciju energenata koristiti te potrebu za boljom koordinacijom diljem EU-a imajući na umu trostruki cilj cjelokupne energetske politike EU-a, naime konkurentnost, održivost i sigurnost opskrbe; |
42. |
raduje se organizaciji javnih saslušanja o uspješnim europskim građanskim inicijativama s nadležnim zakonodavnim odborom u skladu s člankom197.a Poslovnika Europskog parlamenta; ponovno potvrđuje svoje uvjerenje da će navedeno novo sredstvo ojačati demokratske institucije Unije i dati značenje pojmu europskog građanstva; |
43. |
ipak izražava zabrinutost zbog birokratskih i tehničkih prepreka koje su se pojavile tijekom prvih mjeseci praktične primjene europske građanske inicijative; stoga poziva Komisiju da ozbiljno razmotri raniji početak provjere propisane u članku 22. Uredbe (EU) br. 211/2011; |
44. |
naglašava potrebu za redovitim pregledavanjem stanja stvari zajedno s europskim građanskim inicijativama s ciljem poboljšavanja postupka i kako bi se omogućilo pronalaženje djelotvornih rješenja za bilo kakve prepreke u svakoj fazi postupka što je brže moguće; |
45. |
vjeruje da bi se uloga i odgovornosti Odbora za predstavke najbolje izvršavale, a njegova vidljivost, učinkovitost, odgovornost i transparentnost u najvećoj mjeri poboljšale boljim načinom da se pitanja važna za europske građane predstave na plenarnoj sjednici, te njegovom većom sposobnošću da poziva svjedoke, provodi istrage i organizira saslušanja; |
46. |
odlučan je ispitati u kojem bi opsegu izmjene Poslovnika bile primjerene za provedbu gore navedenih formalnih uvjeta u vezi s misijama za utvrđivanje činjenica i plenarnim rezolucijama u skladu s člankom 202. Poslovnika; |
47. |
nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu te vladama i parlamentima država članica, njihovim odborima za predstavke i njihovom ombudsmanu ili sličnim nadležnim tijelima. |
(1) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0510.
(2) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0445.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/82 |
P7_TA(2013)0422
Nedavni slučajevi nasilja i progona kršćana, poglavito u Maalouli (Sirija), Peshawaru (Pakistan) i slučaj pastora Saeeda Abedinija (Iran)
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o nedavnim slučajevima nasilja i progona kršćana, osobito u Maalouli (Sirija) i Peshawara (Pakistan) i slučaj pastora Saeeda Abedinija (Iran) (2013/2872(RSP))
(2016/C 181/15)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir rezolucije od 15. studenog 2007. o ozbiljnim događajima koji ugrožavaju postojanje kršćanskih zajednica i ostalih vjerskih zajednica (1), od 21. siječnja 2010. o nedavnim napadima na kršćanske zajednice (2), od 6. svibnja 2010. o masovnim okrutnostima u Josu, Nigeriji (3), od 20. svibnja 2010. o vjerskim slobodama u Pakistanu (4), od 25. studenog 2010. o Iraku: smrtna kazna (osobito slučaj Tariqa Aziza) i napadi na kršćanske zajednice (5), od 20. siječnja 2011. o položaju kršćana u kontekstu slobode i vjeroispovjesti (6), od 27. listopada 2011. o situaciji u Egiptu i Siriji, posebno u odnosu na kršćanske zajednice (7) te od 13. prosinca 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu 2011. i politika Europske unije o tom pitanju (8), |
— |
uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 13. lipnja 2013. o nacrtu smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja (9), |
— |
uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, |
— |
uzimajući u obzir izjavu Catherine Ashton, visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednice Komisije od 23. rujna 2013. o kršćanskoj zajednici u Peshawaru u Pakistanu, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. veljače 2011. o netoleranciji, diskriminaciji i nasilju na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja, kao i zaključke Vijeća od 16. studenog 2009. kojima se naglašava strateška važnost slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja te o borbi protiv netolerancije na temelju vjeroispovijesti, |
— |
uzimajući u obzir članak 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948., |
— |
uzimajući u obzir članak 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
— |
uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjeroispovijesti i uvjerenja iz 1981., |
— |
uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja, |
— |
uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da je Europska unija u više navrata izrazila svoju predanost slobodi vjeroispovijesti, slobodi savjesti i misli te je naglasila da vlade imaju dužnost jamčiti te slobode diljem svijeta; budući da politički i religijski vođe imaju dužnost boriti se na svim razinama protiv ekstremizma i promicati međusobno poštovanje pojedinaca i vjerskih skupina; budući da su razvoj ljudskih prava, demokracija i građanske slobode temelj na kojem Europska unija gradi svoje odnose s trećim zemljama te se nalazi u klauzuli o demokraciji u ugovorima između EU-a i trećih zemalja; |
B. |
budući da, prema međunarodnom zakonu o ljudskim pravima i posebno članku 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima svi imaju pravo na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti; budući da to pravo uključuje slobodu promjene vjeroispovijesti ili uvjerenja te slobodu iskazivanja vlastite vjeroispovijesti ili uvjerenja u štovanju, obredima, običajima ili podučavanju, bilo zasebno ili u zajednici s drugima te javno ili privatno; budući da, prema Odboru za ljudska prava UN-a, sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja štiti sva uvjerenja, uključujući teistička, neteistička ili ateistička vjerovanja; |
C. |
budući da se u nekoliko rezolucija UNHRC-a sve države pozivaju da, u okviru svojih nacionalnih zakonskih okvira, u skladu s instrumentima međunarodnih ljudskih prava, poduzmu sve odgovarajuće mjere za borbu protiv mržnje, diskriminacije, netolerancije i činova nasilja, zastrašivanja i prisile koji su motivirani vjerskom netolerancijom, uključujući napade na vjerska mjesta, te da potaknu razumijevanje, toleranciju i poštovanje na području pitanja koja se tiču slobode vjeroispovijesti i uvjerenja; |
D. |
budući da prema raznim izvješćima sve je veći broj slučajeva represije vlada i društvene agresivnosti usmjerene prema pojedincima i skupinama različitog vjerskog porijekla, posebno u Pakistanu, zemljama Arapskog proljeća i dijelovima Afrike; budući da je u nekim slučajevima situacija s kojom se suočavaju kršćanske zajednice takva da može ugroziti njihovu budućnost te bi, u slučaju da te zajednice nestanu, to značilo gubitak značajnog dijela vjerskog nasljeđa dotičnih zemalja; |
Maaloula, Sirija
E. |
budući da su militanti iz Jabhat al-Nusra, skupine koja je povezana s al-Qaedom, 4. rujna 2013. napali Maaloulu, selo u Siriji; |
F. |
budući da je Maaloula simbol kršćanske prisutnosti u Siriji te je bila dom različitim vjerskim zajednicama koji su stoljećima živjeli u mirnom suživotu; budući da u tom gradu svakog rujna Sirijci svih vjeroispovijesti sudjeluju u festivalu Dan križa; budući da je Maaloula jedan od tri grada i sela u zemlji gdje lokalno stanovništvo još uvijek govori aramejski jezik; |
G. |
budući da su od početka nasilne krize u Siriji nasilni sukobi u Maalouli bili prvi napadi koji su izričito bili usmjereni na istaknutu kršćansku zajednicu; budući da je najmanje četvero ljudi – Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem i Zaki Jabra – poginulo u tim sukobima dok su drugi – Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh i Atef Kalloumeh – oteti ili su nestali; budući da, od kada su počele borbe u gradu, većina od njegovih 5 000 stanovnika je pobjeglo u susjedna sela ili u Damask; budući da su događaju u Maalouli dokaz da se sirijski sukob i dalje dijeli na sekte; |
H. |
budući da je samostan sv. Tekle (Mar Takla) povijesno bio dom redovnicama i siročadi kršćanske i muslimanske vjeroispovijesti; budući da je oko 40 redovnica i siročadi ostalo u Maalouli unatoč žestokim borbama te je bilo zatočeno u samostanu u teškim uvjetima zbog nedostatka vode i drugih zaliha; |
Peshawar, Pakistan
I. |
budući da je 22. rujna 2013. najmanje 82 ljudi poginulo i preko 120 ranjeno u dvostrukom bombaškom napadu na crkvu Svih svetih u Kohati Gateu, predgrađu Peshawara; |
J. |
budući da je islamska skupina Jundullah povezana sa skupinom Tehrik-i-Talibaan Pakistan preuzela odgovornost za napad, rekavši da će nastaviti s napadima na kršćane i nemuslimane jer su oni neprijatelji Islama te neće prestati s napadima sve dok ne prestanu napadi bespilotnih zrakoplova Sjedinjenih Američkih Država na Pakistan; budući da je skupina Tehrik-i-Talibaan Pakistan demantirala bilo kakvu uključenost u eksplozijama te bilo kakvu povezanost sa skupinom Jundullah; |
K. |
budući da je pakistanski premijer Nawaz Sharif osudio napad rekavši da je napad na nedužne ljude protivno učenju Islama; |
L. |
budući da su kršćani koji čine oko 1,6 % stanovništva Islamske Republike Pakistana žrtve predrasuda i mjestimičnih naleta nasilnih skupina; |
M. |
budući da većina pakistanskih kršćana vodi neizvjestan život, često u strahu od optužbi za bogohuljenje što je optužba koja može izazvati val javnog nasilja; |
N. |
budući da su 9. ožujka 2013. Muslimani u Lahoru zapalili više od 150 kršćanskih domova i dvije crkve kao odgovor na navodno bogohuljenje; |
O. |
budući da pakistanski zakoni o bogohuljenju vjerskim manjinama otežavaju slobodno izražavanje ili otvoreno sudjelovanje u vjerskim aktivnostima; |
Slučaj pastora Saeeda Abedinija iz Irana
P. |
budući da se Saeed Abedini, iransko-američki pastor, nalazi u zatvoru u Iranu od 26. rujna 2012., a 27. siječnja 2013. revolucionarni sud u Iranu osudio ga je na osam godina zatvora za ometanje nacionalne sigurnosti stvaranjem mreže kršćanskih crkava u privatnim kućama; budući da je priopćeno da je Saeed Abedini u zatvoru fizički i psihički zlostavljan; |
Q. |
budući da posebni izvjestitelj UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu tvrdi da kršćani ne bi trebali trpjeti sankcije zbog iskazivanja i ispovijedanja svoje vjere pa je stoga zabrinut što se kršćane navodno uhićuje i progoni na osnovi nejasno definiranih zločina protiv nacionalne sigurnosti jer upražnjavaju svoja vjerovanja; |
1. |
Oštro osuđuje nedavne napade na kršćane i izražava solidarnost s obiteljima žrtava; još jednom izražava duboku zabrinutost zbog širenja slučajeva netolerancije, represije i nasilja usmjerenih protiv kršćanskih zajednica, osobito u zemljama Afrike, Azije i Bliskog istoka; poziva dotične vlade da osiguraju da se počinitelji tih zločina i sve osobe odgovorne za napade, kao i za druge nasilne činove protiv kršćana i drugih vjerskih manjina izvedu pred sud i da budu propisno osuđeni; |
2. |
oštro osuđuje sve oblike diskriminacije i netolerancije na osnovi vjere ili vjerovanja i nasilne radnje protiv svih vjerskih zajednica; još jednom naglašava da je pravo na slobodu misli, savjesti i vjere temeljno ljudsko pravo; |
3. |
ponavlja svoju zabrinutost zbog progona kršćana zadnjih godina iz raznih zemalja, osobito s Bliskog istoka; |
Maaloula, Sirija
4. |
Zabrinut je zbog trenutnog stanja kršćana u Siriji; osuđuje akcije Jabhat al-Nusre i pridruženih militanata u Maalouli i okolici; napominje da su do sada kršćani i muslimani živjeli mirnim suživotom u tom selu, čak i tijekom sukoba i da su se dogovorili da grad mora ostati mjesto mira; priznaje da je napad na Maaloulu samo jedan vid sirijskog građanskog rata; |
5. |
Naglašava da samostani u Maalouli moraju biti zaštićeni kako bi se održao život, vjerske aktivnosti i arhitektonsko blago te kršćanima i muslimanima omogućilo da žive zajedno u miru; |
6. |
poziva na hitnu potporu i humanitarnu pomoć za časne sestre i siročad koji su zatočeni u samostanu Sv. Tekla (Mar Takla); poziva sve strane u sukobu da humanitarnim skupinama dozvole prilaz samostanu; |
7. |
zabrinut je zbog posljedica tih napada i mogućih rizika za kršćansku zajednicu; svjestan je da su kršćanske i druge zajednice uhvaćene u unakrsnoj vatri i prisiljene opredijeliti se za jednu stranu u ratu u kojem se i dalje provodi sektaštvo; |
8. |
naglašava da je dužnost svih sudionika štititi sve različite manjine koje su nazočne u Siriji, uključujući Šiite, Alawite, Kurde, Druze i kršćane; |
Peshawar, Pakistan
9. |
Oštro osuđuje napad na crkvu Svih svetih u Peshawaru i druge nedavne terorističke napade; |
10. |
Pozdravlja sveprisutnu osudu napada od strane političkih sudionika i dijelova pakistanskog civilnog društva; |
11. |
Zahtijeva od pakistanske vlade da učini sve što je u njezinoj moći kako bi izvršitelji napada na crkvu Svih svetih u Peshawaru bili izvedeni pred sud; poziva na odlučniju akciju za osiguranje zaštite svih pakistanskih građana – bez obzira na njihovu vjeru ili vjerovanje – te da se pred sud izvedu sve skupine ili pojedinci odgovorni za poticanje i izvođenje terorističkih djela; |
12. |
Poziva pakistansku vladu da poduzme mjere zaštite žrtava masovnih nereda koji su vjerski motivirani, da počne aktivno rješavati vjersku netrpeljivost koju iskazuju društveni akteri, da se bori protiv vjerske netolerancije, nasilja i zastrašivanja te da djeluje kako bi se odstranila percepcija o nemogućnosti kažnjavanja; |
13. |
duboko je zabrinut zbog rastuće opasnosti za kršćane u Pakistanu obzirom na nedavno povećanje napada na tu manjinu, kao što su progoni stotina kršćana od strane islamskih vjerskih fanatika u ožujku u Lahoreu, zbog navoda o bogohuljenju protiv Islama; |
14. |
Duboko je zabrinut zbog općeg stanja vjerskih manjina u Pakistanu a osobito zbog kršćanskih crkava kojima prijete talibani i druge ekstremističke skupine; |
15. |
izražava duboku zabrinutost da su kontroverzni zakoni o bogohuljenju otvoreni za zloupotrebu koja može utjecati na ljude svih vjeroispovijesti u Pakistanu; izražava osobitu zabrinutost što je primjena zakona o bogohuljenju, kojima su se javno suprotstavili pokojni ministar Shahbaz Bhattiand i pokojni guverner Salman Taseer trenutno u porastu, a cilj su kršćani u Pakistanu; |
16. |
poziva pakistansku vladu na detaljnu reviziju zakonā o bogohuljenju i njihove trenutne primjene, osobito poglavlja 295 B i C kaznenog zakonika koji propisuje obavezan doživotni zatvor (295 B i C) ili čak smrtnu kaznu (295 C) za navodna djela bogohuljenja; |
17. |
napominje da su sloboda vjeroispovijesti i prava manjina zajamčena pakistanskim ustavom; potiče sve Pakistance da zajedno rade na promicanju i osiguranju trpeljivosti i međusobnog razumijevanja; |
18. |
pozdravlja mjere koje je pakistanska vlada poduzela od studenog 2008. u interesu vjerskih manjina kao što je određivanje pet postotne kvote za manjine na državnim radnim mjestima, prepoznavanje nemuslimanskih javnih blagdana i proglašenje nacionalnog dana manjina; |
Slučaj pastora Saeeda Abedinija iz Irana
19. |
Duboko je zabrinut zbog sudbine pastora Saeeda Abedinija koji je već više od godinu dana lišen slobode, osuđen na osam godina zatvora u Iranu za djela povezana s njegovim vjerskim uvjerenjima; |
20. |
poziva iransku vladu da oslobodi optužbi i odmah pusti na slobodu Saeeda Abedinija i sve druge pojedince koji su zatvoreni ili osuđeni na račun svoje vjere; |
21. |
ponavlja svoj poziv Iranu da poduzme korake za osiguranje punog poštovanja prava na slobodu vjere ili vjerovanja, uključujući osiguravanjem pune usklađenosti zakonodavstva i prakse s člankom 18. ICCPR-a (Međunarodni sporazum o građanskim i političkim pravima); ukazuje da to također uključuje zahtjev da pravo svakoga da promijeni svoju vjeru, ako to želi, mora biti bezuvjetno i u potpunosti zajamčeno; |
22. |
pozdravlja govor o umjerenosti i vjerskoj trpeljivosti novog iranskog predsjednika Hassana Rouhania; vjeruje da se EU treba uključiti u dijalog o ljudskim pravima s Iranom; |
23. |
ponovo poziva Vijeće, Komisiju i Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednicu Europske komisije da više pozornosti obrate na pitanja slobode vjeroispovijesti ili vjerovanja te na stanje vjerskih zajednica, uključujući kršćane, u sporazumima i sporazumima o suradnji s trećim zemljama te u izvješćima o ljudskim pravima; |
24. |
pozdravlja donošenje od strane Vijeća 24. lipnja 2013. smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti i uvjerenja, potiče Komisiju, EEAS (Europska služba za vanjsko djelovanje) i države članice da u potpunosti provode te smjernice te da potpuno iskoriste svako sredstvo ili sugestiju koje su u njima predstavljene; |
25. |
podržava svaku inicijativu čiji cilj je promicanje dijaloga i međusobnog poštovanja između zajednica; poziva vjerske vlasti na promicanje tolerancije i poduzimanje inicijativa protiv mržnje te nasilne i ekstremističke radikalizacije; |
o
o o
26. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom izaslaniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, Vijeću za ljudska prava UN-a, organizaciji Žene UN-a, vladi Sirije, sirijskom nacionalnom vijeću, vladi i parlamentu Pakistana, vladi i parlamentu Irana. |
(1) SL C 282 E, 6.11.2008., str. 474.
(2) SL C 305 E, 11.11.2010., str. 7.
(3) SL C 81 E, 15.3.2011., str. 143.
(4) SL C 161 E, 31.5.2011., str. 147.
(5) SL C 99 E, 3.4.2012., str. 115.
(6) SL C 136 E, 11.5.2012., str. 53.
(7) SL C 131 E, 8.5.2013., str. 108.
(8) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0503.
(9) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0279.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/87 |
P7_TA(2013)0423
Sukobi u Sudanu i medijska cenzura koja je uslijedila
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o sukobima u Sudanu i posljedičnom cenzurom medija (2013/2873(RSP))
(2016/C 181/16)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prethodne rezolucije o Sudanu i južnom Sudanu, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 30. rujna 2013. o nasilju tijekom trenutačnih prosvjeda u Sudanu, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Ureda visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 27. rujna 2013. kojom se zagovara suzdržanost jer broj mrtvih u prosvjedima zbog goriva u Sudanu raste, |
— |
uzimajući u obzir izvješće neovisnog stručnjaka Vijeća UN-a za ljudska prava od 18. rujna 2013. o stanju ljudskih prava u Sudanu, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 6. rujna 2013. na sastanku na vrhu između predsjednika Sudana i južnog Sudana u Khartoumu u Sudanu, |
— |
uzimajući u obzir zaključak dogovoren na sastanku vlade Sudana, Afričke unije i trostranog mehanizma za koordinaciju Ujedinjenih naroda o UNMIS-u održanog 28. rujna 2013., |
— |
uzimajući u obzir Plan za Sudan i južni Sudan utvrđen u komunikaciji koju je izdalo Vijeće Afričke unije za mir i sigurnost od 24. travnja 2012. koji EU u potpunosti podupire, |
— |
uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
— |
uzimajući u obzir Temeljna načela UN-a o uporabi sile i vatrenog oružja od strane službenika koji provode pravo, |
— |
uzimajući u obzir Načela nacionalne sigurnosti, slobode izražavanja i pristupa informacijama, slobode izražavanja i pristupa informacijama iz Johannesburga, dokument UN-a br. E/CN.4/1996/39 (1996.), |
— |
uzimajući u obzir Sveobuhvatni sudanski mirovni sporazum (CPA) iz 2005., |
— |
uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonou (Benin) 23. lipnja 2000. koji je postupno revidiran 2005. i 2010., |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici (1), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (2), |
— |
uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da se u Sudanu događaju rastući valovi narodnih prosvjeda, a politička situacija u zemlji je krhka; |
B. |
budući da su 23. rujna 2013. izbile manifestacije i prosvjedi diljem Sudana nakon najave predsjednika Omara Al-Bashira o ukidanju subvencija za gorivo u nastojanju reformiranja gospodarstva što je za posljedicu imalo naglo povećanje cijena benzina i plina od 75 %; |
C. |
budući da su tisuće prosvjednika izašli na ulice povodom prosvjeda u gradovima diljem zemlje, uključujući Wad Madani, Khartoum, Omdurman, Port Sudan, Atbara, Gedarif, Nyala, Kosti i Sinnar, jer su mjere štednje koje je uvela vlada uz gotovo udvostručene cijene goriva najteže pogodile siromašne; |
D. |
budući da je gospodarska situacija u Sudanu i dalje izuzetno teška te obilježena rastućom inflacijom, oslabljenom valutom i ozbiljnim manjkom dolara za plaćanje uvoza od kada je južni Sudan postao neovisan prije dvije godine preuzevši oko 75 % proizvodnje sirove nafte bivše ujedinjene zemlje; |
E. |
budući da je nepostojanje sporazuma o gospodarskoj suradnji između Sudana i južnog Sudana u prijelaznom razdoblju, uključujući korištenje naftom, korišteno kao prijetnja s obje strane, što je znatno doprinijelo sadašnjoj krizi; budući da postoji nepovjerenje između dvije susjedne zemlje o podjeli nacionalnog duga, a pitanje koliko bi izolirani Jug trebao platiti za prijevoz svoje nafte kroz Sudan jedno je od neriješenih pitanja; |
F. |
budući da je prema izvješćima najmanje 800 aktivista, uključujući članove oporbenih stranaka i novinare, uhićeno tijekom manifestacija u tijeku u kojima su prema izvješćima sudanske sigurnosne snage ubile do 100 ljudi, broj koji je nagnao Ured visoke povjerenice UN-a za ljuska prava na poziv na „apsolutnu suzdržanost” službenika koji provode pravo; budući da je prema izvješćima većina ubijenih osoba u dobi između 15 i 25 godina, no i djeca u vrlo ranoj dobi od 10 do 12 godina također su ubijena od strane sigurnosnih snaga; |
G. |
budući da je ministarstvo obrazovanja izjavilo da će škole ostati zatvorene do 20. listopada 2013.; |
H. |
budući da nasilne mjere sudanske vlade obuhvaćaju upotrebu ubojitog streljiva protiv miroljubivih prosvjednika te masovna pritvaranja; budući da je nekoliko aktivista, članova oporbenih stranaka i vođa civilnog društva, uključujući nastavnike i studente, uhićeno u svojim domovima ili su držani u izolaciji, a njihovi su domovi pretražili agenti Nacionalne obavještajne i sigurnosne službe (NISS); budući da je bilo suđenja po skraćenom postupku, kao što je ono nakon uhićenja Majdia Saleema, poznatog branitelja ljudskih prava, te je krajem rujna započela cenzura informacija snažnom cenzurom tiska i isključenjem interneta; |
I. |
budući da se Sudan nalazi među najgorim zemljama u svijetu u pogledu poštovanja slobode informiranja; budući da je 25. rujna 2013. NISS dosegao potpunu novu razinu zabranivši urednicima glavnih novina objavljivanje bilo kakvih informacija o prosvjedima koje nisu potekle od izvora u vladi; |
J. |
budući da je bilo brojnih kršenja slobode medija, kao što je isključenje interneta, pljenidba novina, zlostavljanje novinara i cenzura novinskih internetskih stranica; budući da su uredi Al-Arabiye i arapskog ureda televizijskog kanala Sky News zatvoreni; budući da je 19. rujna 2013. zabranjeno objavljivanje dnevnih novina kao što su Al-Sudani, Al-Meghar, Al Gareeda, Almash’had Alaan, Al-Siyasi i provladinih Al-Intibaha, a izdanja triju novina, uključujući Al-Intibahu, su plijenjena čim su izašla iz tiska; |
K. |
budući da necenzuriran pristup otvorenom internetu, mobilnim telefonima i informacijskim i komunikacijskim tehnologijama ima pozitivan učinak na ljudska prava i temeljne slobode proširenjem opsega slobode izražavanja, pristupa informacijama i slobode okupljanja diljem svijeta; budući da digitalno prikupljanje i širenje dokaza kršenja ljudskih prava može doprinijeti globalnoj borbi protiv nekažnjavanja; |
L. |
budući da je pristup internetu temeljno pravo jednako drugim osnovnim ljudskim pravima koje je priznalo Vijeće UN-a za ljudska prava (UNHCR) te bi se stoga trebao štititi i očuvati u skladu s tim; |
M. |
budući da je regulatorno tijelu države osnovalo poseban odjel za praćenje i provedbu filtriranja, a sudanske vlasti otvoreno priznaju da filtriraju sadržaje koji vrijeđaju javni moral i etiku ili čine prijetnju redu; |
N. |
budući da su 25. rujna 2013. vlasti isključile internet diljem zemlje na više od 24 sata cenzurom opsega koji nije viđen od pobuna u Egiptu 2011.; budući da je brzina interneta znatno usporila u lipnju 2012. tijekom niza prosvjeda; |
O. |
budući da je u izvješću organizacije Freedom House „Sloboda na internetu 2013.” izdanom 3. listopada 2013. Sudan ocijenjen „neslobodnim” i nalazi se na 63. mjestu od 100 zemalja; budući da se Sudan nalazi na 170. mjestu od 179 zemalja na svjetskom indeksu slobode medija 2013. reportera bez granica; budući da su reporteri bez granica osudili mjere koje je poduzela vlada; |
P. |
budući da se većina aktivista oslanja na korištenje internetom za međusobnu komunikaciju, prijenos informacija izvan zemlje te izražavanje svojih mišljenja i zabrinutosti; budući da su građani izvijestili da je čak i usluga tekstualnih poruka prekinuta tijekom cenzure; |
Q. |
budući da je na općim izborima održanim u travnju 2010., prvih višestranačkih izbora u Sudanu od 1986., Omar al-Bashir ponovno izabran kao predsjednik Sudana; budući da je izborna promatračka misija EU-a, koja je utvrdila mnoge nepravilnosti i nedostatke u izbornom postupku, izjavila da izbori nisu zadovoljili međunarodne standarde; |
R. |
budući da je Međunarodni kazneni sud (ICC) izdao dva uhidbena naloga za predsjednika al-Bashira 2009. i 2010. optuživši ga za odgovornost za ratne zločine, zločine protiv humanosti i genocid te budući da se Rezolucijom Vijeća Sigurnosti UN-a br. 1593 (2005.) zahtijeva da Sudan surađuje s Međunarodnim kaznenim sudom, iako nije ugovorna strana Rimskog statuta, te se Sudan stoga mora pridržavati uhidbenog naloga Međunarodnog kaznenog suda; |
S. |
budući da je u skladu s procjenama UN-a 50 % stanovništva Sudana (ukupno 34 milijuna) mlađe od 15 godina, a oko 46 % stanovništva živi ispod granice siromaštva; |
T. |
budući da je sukob u prijelaznim područjima Sudana pogodio preko 900 000 ljudi, uključujući preko 220 000 koji su izbjegli u Etiopiju i južni Sudan, te budući da je od početka 2013. oko 300 000 ljudi nanovo raseljeno kao posljedica borbe između plemena u Darfuru; |
U. |
budući da je EU 2012. i 2013. dodijelio više od 76 milijuna EUR za humanitarnu pomoć Sudanu (iznos dana 20. kolovoza 2013.); budući da Sudan nije ratificirao revidirani Sporazum iz Cotonoua iz 2005. i stoga ne može primati dodatnu financijsku potporu iz 10. Europskog razvojnog fonda; |
1. |
izražava duboku zabrinutost zbog sve teže političke, ekonomske i socijalne situacije u Sudanu, koja je obilježena nasiljem i gubitkom ljudskih života u protestima koji su nedavno preplavili državu. |
2. |
osuđuje ubojstva, nasilje nad prosvjednicima, cenzuru medija, političko zastrašivanje te zlostavljanje i samovoljna uhićenja aktivista za ljudska prava i političkih aktivista te novinara; |
3. |
poziva sudansku vladu da zaustavi zlostavljanje i odmah oslobodi sve mirne prosvjednike, političke aktiviste, članove oporbe, borce za ljudska prava, medicinsko osoblje, blogere i novinare koji su uhićeni dok su ostvarivali svoja prava na slobodu govora i okupljanja; ističe da svi zatvorenici moraju dobiti mogućnost pravednog suđenja temeljenog na vjerodostojnoj istrazi, pravo na odvjetnika i pravo na pretpostavku nedužnosti, te da vlada mora dopustiti zatvorenicima posjete njihovih obitelji i pristup medicinskoj skrbi; |
4. |
žali zbog upotrebe ubojitog streljiva protiv prosvjednika, koja je prouzročila nezakonita ubojstva, i neproporcionalne sile te zbog navodnih namjernih ubojstava prosvjednika koja su izvršile sigurnosne snage; potiče sudansku vladu da odmah zaustavi oštre mjere i stane na kraj nekažnjavanju članova Obavještajne agencije za nacionalnu sigurnost (NISS); poziva na ukidanje strogog Zakona o nacionalnoj sigurnosti iz 2010. |
5. |
poziva sudanske sigurnosne snage da poštuju Temeljna načela UN-a o uporabi sile i vatrenog oružja za službenike koji provode pravo, koja utvrđuju uvjete zakonitog primjenjivanja sile bez kršenja ljudskih prava, uključujući pravo na život; |
6. |
poziva sudanske vlasti da ponovno uspostave i poštuju ljudska prava i temeljne slobode u okviru međunarodnog prava, uključujući slobodu izražavanja, mrežno i izvanmrežno, slobodu okupljanja, vjersku slobodu, prava žena i jednakost spolova, te da odmah ukinu sva ograničenja pristupa informacijskim i komunikacijskim tehnologijama; |
7. |
potiče sudansku vladu da prekine sve oblike ugnjetavanja onih koji ostvaruju svoje pravo na slobodu izražavanja, mrežno i izvanmrežno, i da zaštiti novinare; ističe ulogu koju igraju mediji u osiguravanju informacija i platforme za javno iskazivanje legitimne zabrinutosti za građane i stoga oštro osuđuje cenzuru 22. rujna 2013. i operaciju zastrašivanja koju je vodio NISS; |
8. |
potiče sudansku vladu da dopusti svojem stanovništvu slobodan pristup internetu u svako doba; ističe da je pristup internetu temeljno pravo, koje je priznalo Vijeće UN-a za ljudska prava, koje treba očuvati i braniti kao i sva druga ljudska prava; |
9. |
poziva sudansku vladu da nastavi provoditi potrebne političke reforme kojima bi se osigurala rješenja za dugotrajno loše gospodarsko upravljanje, siromaštvo, rastuću razinu korupcije i nesigurnost na zapadu i jugu, te preporučuje da sudanske vlasti i svi regionalni i međunarodni partneri provedu programe za mlade kako bi promicali obrazovanje, osposobljavanje i zapošljavanje; |
10. |
poziva sudanske vlasti da sudjeluju u istinskom procesu sveobuhvatnog nacionalnog dijaloga s oporbom, osobito u Darfuru; snažno potiče vlade Sudana i Južnog Sudana da sklope sporazum o neriješenim gospodarskim obvezama u doba tranzicije između dviju država, uključujući upotrebu nafte, koja je pridonijela trenutačnim nemirima u Sudanu; |
11. |
podsjeća na zaključke Vijeća za opće poslove i vanjske odnose (GAERC) iz lipnja 2008. koji se odnose na stalno odbijanje sudanske vlade da surađuje s Međunarodnim kaznenim sudom (ICC) i ističu da sudanska vlada ima obvezu, kao i kapacitet za suradnju te da će se poštovati svaki nalog za uhićenje Međunarodnog kaznenog suda; potiče Omara al-Bashira da se pridržava obveza koje mu nalaže međunarodnog pravo i iziđe pred Međunarodni kazneni sud za ratne zločine, zločine protiv humanosti i genocid; |
12. |
poziva sudansku vladu da revidira Zakon o nacionalnoj sigurnosti, koji dopušta pritvaranje osumnjičenih na četiri i pol mjeseca bez ikakvog oblika sudskog ispitivanja, te također poziva sudansku vladu da reformira pravni sustav u skladu s međunarodnim standardima na području ljudskih prava; |
13. |
poziva sudansku vladu da ukine smrtnu kaznu, koja je još na snazi, te zamijeni smrtne presude odgovarajućim alternativnim kaznama; |
14. |
poziva vlasti, pozdravljajući njihovu odluku o osnivanju istražnog odbora kako bi se odgovorni za ubojstva izveli pred sud, da pokrene sveobuhvatnu neovisnu istragu svih prijavljenih ubojstava; |
15. |
poziva Afričku uniju da, u uskoj koordinaciji sa specijalnim postupcima Vijeća UN-a za ljudska prava, žurno pošalje istražno povjerenstvo da ispita navodnu prekomjernu i namjernu upotrebu ubojite sile sudanskih vlasti i okolnosti koje su dovele do smrti prosvjednika, uključujući borce za ljudska prava; |
16. |
poziva Komisiju da žurno zakonski ograniči izvoz tehnologija za masovan nadzor iz EU-a u države u kojima se vjerojatno koriste za kršenje digitalne slobode i drugih ljudskih prava; |
17. |
žali zbog odluke Visoke predstavnice EU-a da prekine mandat posebnog predstavnika EU-a za Sudan/Južni Sudan zbog ozbiljnih političkih nemira u Sudanu i oružanih sukoba u kojima su sudanske snage i paravojne skupine koje uživaju potporu Vlade nastavile nekažnjeno sudjelovati u ratnim zločinima; smatra da će bez određenog posebnog predstavnika EU-a za Sudan/Južni Sudan Europska unija ostati postrance u međunarodnim pregovorima i naporima, naročito s obzirom na to da SAD, Rusija i Kina imaju posebne izaslanike za Sudan; poziva stoga Visoku predstavnicu da poništi tu odluku i produži mandat posebnog predstavnika za Sudan/Južni Sudan; |
18. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, sudanskoj vladi, Afričkoj uniji, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, supredsjednicima Zajedničke parlamentarne skupštine EU-a i AKP-a i Panafričkom parlamentu (PAP). |
(1) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0470.
(2) Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0274.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/92 |
P7_TA(2013)0424
Nedavno nasilje u Iraku
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o nedavnom nasilju u Iraku (2013/2874(RSP))
(2016/C 181/17)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije o Iraku, a posebno rezoluciju od 14. ožujka 2013. pod nazivom „Irak: težak položaj manjinskih skupina, uključujući iračke Turkmene” (1), |
— |
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica s jedne i Republike Iraka s druge strane, te svoju rezoluciju od 17. siječnja 2013. o Sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Iraka (2), |
— |
uzimajući u obzir Zajednički strateški dokument Komisije za Irak (2011. – 2013.), |
— |
uzimajući u obzir izvješće o ljudskim pravima u Iraku od siječnja do lipnja 2012., koje su 19. prosinca 2012. zajedno predstavili Misija Ujedinjenih naroda za pomoć Iraku (UNAMI) i Ured visoke povjerenice UN-a za ljudska prava; |
— |
uzimajući u obzir izvješće Međunarodne krizne skupine o Bliskom istoku br. 144 od 14. kolovoza 2013. naslovljeno „Prijelomni trenutak: irački suniti i država”, |
— |
uzimajući u obzir broj žrtava iz rujna, koji je UN objavio 1. listopada 2013., |
— |
uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Ban Ki Muna od 29. srpnja 2013. u kojoj poziva čelnike da „povuku Irak s ruba ponora”, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Ban Ki Muna od 1. rujna 2013. o tragičnim događajima u kampu Ašraf tijekom kojih su ubijene 52 osobe, |
— |
uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o uklanjanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja, |
— |
uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. čiji je Irak potpisnik, |
— |
uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 5. rujna 2013. o nedavnom nasilju u Iraku, |
— |
uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
A. |
budući da se Irak i dalje suočava s političkim, sigurnosnim i socijalno-gospodarskim izazovima te budući da je njegova politička scena rascjepkana i zahvaćena nasiljem i sektaškom politikom, što nanosi ozbiljnu štetu legitimnim težnjama iračkog naroda za mirom, napretkom i istinskim prelaskom u demokraciju; |
B. |
budući da je, prema podacima o žrtvama koje je objavio UNAMI, u terorističkim napadima i činovima nasilja iz rujna 2013. poginulo ukupno 979 Iračana, a ranjeno još 2 133; budući da je Bagdad u rujnu 2013. bio najteže pogođena provincija, s 1 429 civilnih žrtava (418 smrtno stradalih i 1 011 ranjenih), a slijedili su ga Niniva, Dijala, Saladin i Anbar; budući da su žrtve zabilježene i u Kirkuku, Arbilu, Babilu, Vasitu, Di Karu i Basri; |
C. |
budući da je učinak nasilja na civile i dalje uznemirujuće velik te da se još povećava, s oko 5 000 smrtno stradalih civila i do 10 000 ranjenih od početka 2013., što je najveća brojka u posljednjih pet godina; |
D. |
budući da ozbiljni socijalni i gospodarski problemi, kao što su široko rasprostranjeno siromaštvo, visoka razina nezaposlenosti, gospodarska stagnacija, uništavanje okoliša i nepostojanje osnovnih javnih usluga, i dalje utječu na velik dio stanovništva; budući da sigurnosne snage i dalje vrlo sustavno i nekažnjeno guše mirne prosvjede u kojima se zahtijevaju veća socijalna, gospodarska i politička prava; |
E. |
budući da se iračkim ustavom jamči jednakost svih građana pred zakonom, uz „administrativna, politička, kulturna i obrazovna prava različitih naroda”; |
F. |
budući da se u Sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Iraka, a posebno u klauzuli o ljudskim pravima, naglašava da bi se politički dijalog između EU-a i Iraka trebao usredotočiti na ljudska prava i jačanje demokratskih institucija; |
1. |
oštro osuđuje nedavne terorističke napade i pojačano sektaško nasilje, kojima se stvara opasnost od povratka zemlje u razdoblje sektaških sukoba i strah od šireg sektaškog sukoba diljem regije; ističe da su uzroci nasilja, iako je ono sektaško, politički, a ne vjerski; |
2. |
izražava sućut obiteljima i prijateljima preminulih i ranjenih; |
3. |
osuđuje nedavne napade od: 3. rujna 2013., u kojima je u pretežno šijitskim dijelovima Bagdada poginulo najmanje 60 osoba; 15. rujna 2013., u kojima je u eksplozijama diljem Iraka, usmjerenima uglavnom na šijitska područja, ubijeno više od 40 osoba; 21. rujna 2013., kad je na sahrani u bagdadskoj četvrti Sadr ubijeno najmanje 60 osoba; 30. rujna 2013., kad su u eksplozijama automobilskih bombi u pretežno šijitskim područjima Bagdada ubijene najmanje 54 osobe; 5. listopada 2013., kad je u napadu bombaša samoubojice u Bagdadu, čija su meta bili šijitski hodočasnici u četvrti al-Adamija ubijena najmanje 51 osoba, a ranjeno više od 70, dok je najmanje 12 osoba ubijeno i najmanje 25 ranjeno kad je istoga dana drugi bombaš samoubojica pogodio kafić u Baladu, sjeverno od Bagdada; 6. listopada 2013., kad je u napadu bombaša samoubojice u blizini osnovne škole u šijitskom turkmenskom selu Kabaku ubijeno najmanje 12 djece u dobi između šest i 12 godina; 7. listopada 2013., kad su u novom valu eksplozija u Bagdadu ubijene najmanje 22 osobe i 8. listopada 2013., kad je najmanje devet osoba ubijeno u napadu automobilskom bombom u Bagdadu te u napadima na sigurnosne snage na sjeveru zemlje; |
4. |
oštro osuđuje napad iračkih snaga na kamp Ašraf 1. rujna 2013., u kojemu su ubijene 52 iranske izbjeglice, a oteto sedam stanovnika kampa, uključujući šest žena za koje se, kako je izjavila potpredsjednica/Visoka predstavnica Catherine Ashton, vjeruje da su zatočene u Bagdadu te poziva na njihovo hitno i bezuvjetno oslobađanje; izražava potporu radu UNAMI-ja koji pokušava premjestiti oko 3 000 stanovnika kampa izvan Iraka; |
5. |
izražava ozbiljnu zabrinutost zbog novog porasta nestabilnosti i poziva sve iračke političke čelnike iz svih etničkih i vjerskih zajednica da surađuju kako bi okončali sektaško nasilje i nepovjerenje te ujedinili Iračane; |
6. |
poziva iračku vladu i regionalne vlasti da osude napade i omoguće cjelovitu i brzu neovisnu međunarodnu istragu nedavnih terorističkih napada u regiji te poziva iračku vladu na punu suradnju tijekom te istrage kako bi se počinitelji kaznili; |
7. |
zabrinut je zbog prelijevanja nasilja iz sirijskih sukoba u Irak, pri čemu se ističu džihadski pobunjenici povezani s Islamskom državom Irak, krovnom sunitskom militantnom skupinom u koju je uključena Al-Kaida; |
8. |
hitno poziva političke, vjerske i civilne čelnike te sigurnosne snage da počnu surađivati kako bi zaustavili krvoproliće i osigurali da se svi građani Iraka osjećaju jednako zaštićenima; |
9. |
poziva iračku vladu i sve političke čelnike da poduzmu nužne mjere kako bi pružili sigurnost i zaštitu svim ljudima u Iraku, a posebno članovima ranjivih manjina; poziva iračku vladu da osigura da sigurnosne snage poštuju vladavinu prava i međunarodne standarde; |
10. |
poziva međunarodnu zajednicu i EU da podrže iračku vladu promicanjem inicijativa za nacionalni dijalog, učvršćivanje vladavine prava i pružanje osnovnih usluga, u cilju stvaranja sigurnog, stabilnog, ujedinjenog, naprednog i demokratskog Iraka u kojemu će biti zaštićena ljudska i politička prava svih; |
11. |
budući da su se zbog sigurnosne situacije povećali problemi ranjivijih skupina kao što su žene, mladi i aktivisti na području temeljnih prava, uključujući sindikaliste, poziva iračke vlasti na poduzimanje hitnih mjera kako bi se više sredstava usmjerilo u programe čiji je cilj poboljšanje situacije; |
12. |
potiče vjerski dijalog između sunitskih i šijitskih vjerskih čelnika, koji je nužno sredstvo za rješavanje sukoba; smatra da nedavni razgovori između SAD-a i Irana također predstavljaju priliku za Irak da posluži kao most budući da je on jedna od malobrojnih zemalja koje imaju čvrste odnose s objema stranama; poziva iranske čelnike da se konstruktivno uključe u proces stabilizacije regije; |
13. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vladi Iraka i Iračkom vijeću, Regionalnoj vladi Kurdistana, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
(1) Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0101.
(2) Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0022.
II. Informacije
INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE
Europski parlament
2013. listopad 09
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/95 |
P7_TA(2013)0404
Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta i ESB-a o suradnji na postupcima povezanim s jedinstvenim nadzornim mehanizmom
Odluka Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. o sklapanju međuinstitucionalnog sporazuma Europskog parlamenta i Europske središnje banke o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti i nadzora nad izvršavanjem zadaća dodijeljenih Europskoj središnjoj banci u okviru Jedinstvenog nadzornog mehanizma 2013/2198(ACI))
(2016/C 181/18)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir pismo svojeg predsjednika od 12. rujna 2013., |
— |
uzimajući u obzir nacrt međuinstitucionalnog sporazuma Europskog parlamenta i Europske središnje banke o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti i nadzora nad izvršavanjem zadaća dodijeljenih Europskoj središnjoj banci u okviru Jedinstvenog nadzornog mehanizma, |
— |
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, |
— |
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 6., članak 284. stavak 3. drugi podstavak te članak 295., |
— |
uzimajući u obzir stajalište od 12. rujna 2013. s obzirom na donošenje uredbe Vijeća kojom se ESB-u dodjeljuju posebne zadaće u politici bonitetnog nadzora nad kreditnim institucijama (1) i izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te mišljenje Odbora za ustavna pitanja o prijedlogu te uredbe (2), |
— |
uzimajući u obzir izjavu predsjednika Europskog parlamenta i predsjednika Europske središnje banke od 12. rujna 2013. prilikom glasovanja Europskog parlamenta o donošenju prijedloga uredbe (UE) br. …/2013 kojom se Europskoj središnjoj banci dodjeljuju posebne zadaće u politici bonitetnog nadzora nad kreditnim institucijama (3), |
— |
uzimajući u obzir članak 127. stavak 1. i članak 46 stavak 1. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A7-0302/2013), |
1. |
odobrava sklapanje sporazuma u prilogu i odlučuje priložiti ga Poslovniku; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da potpiše sporazum s predsjednikom Europske središnje banke te da ga da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
3. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku, uključujući i njezin prilog, radi obavijesti proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj središnjoj banci i nacionalnim parlamentima. |
(1) P7_TA(2013)0372.
(2) A7-0392/2012 (izvjestiteljica Marianne Thyssen i izvjestitelj za mišljenje Andrew Duff).
(3) Usp. zakonodavnu rezoluciju Europskog parlamenta od 12. rujna 2013. o prijedlogu te uredbe (P7_TA(2013)0372).
PRILOG
Nacrt međuinstitucionalnog sporazuma Europskog parlamenta i Europske središnje banke o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti i nadzora nad izvršavanjem zadaća dodijeljenih ESB-u u okviru Jedinstvenog nadzornog mehanizma
(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara međuinstitucionalnom sporazumu objavljenom u SL L 320od 30. studenoga 2013., str.1. )
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/96 |
P7_TA(2013)0405
Broj i brojčana snaga međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima, izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i izaslanstava u multilateralnim parlamentarnim skupštinama
Odluka Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. o broju i brojčanom sastavu međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i u multilateralnim parlamentarnim skupštinama (2013/2853(RSO))
(2016/C 181/19)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika, |
— |
uzimajući u obzir svoje odluke od 6. svibnja 2009. (1), 14. rujna 2009. (2), 15. lipnja 2010. (3) i 14. prosinca 2011. (4) o broju i brojčanom sastavu međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i u multilateralnim parlamentarnim skupštinama, |
— |
uzimajući u obzir članak 198. Poslovnika, |
1. |
odlučuje da nakon pristupanja Hrvatske Europskoj uniji izaslanstvo u zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Hrvatske prestane postojati. |
2. |
odlučuje promijeniti kako slijedi brojčani sastav sljedećih međuparlamentarnih izaslanstava:
|
3. |
nalaže svojem predsjedniku, da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
(1) SL C 212 E, 5.8.2010., str. 136.
(2) SL C 224 E, 19.8.2010., str. 36.
(3) SL C 236 E, 12.8.2011., str. 159.
(4) SL C 168 E, 14.6.2013., str. 132.
III Pripremni akti
EUROPSKI PARLAMENT
2013. listopad 08
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/98 |
P7_TA(2013)0391
Sporazum o suradnji između EU-a i Ukrajine o civilnom Globalnom satelitskom navigacijskom sustavu (GNSS) ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o zaključivanju Sporazuma o suradnji o civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica i Ukrajine (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))
(Suglasnost)
(2016/C 181/20)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (06373/2013), |
— |
uzimajući u obzir nacrt sporazuma o suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica i Ukrajine (13242/2005), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 172. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0070/2013), |
— |
uzimajući u obzir članak 81., članak 90. stavak 7. i članak 46. stavak 1. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0298/2013), |
1. |
daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Ukrajini. |
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/98 |
P7_TA(2013)0392
Upotreba sredstava Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2011/025 IT/Lombardija, Italija
Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2011/025 IT/Lombardija, Italija) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))
(2016/C 181/21)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0470 – C7-0206/2013), |
— |
uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006.) (1), a posebno njegovu točku 28., |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (2), |
— |
uzimajući u obzir postupak trijaloga iz točke 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006., |
— |
uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
— |
uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0294/2013), |
A. |
budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturalnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri reintegraciji na tržište rada; |
B. |
budući da je područje primjene Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) prošireno za zahtjeve predane od 1. svibnja 2009. do 31. prosinca 2011. kako bi se uključila potpora radnicima čije je otpuštanje izravno povezano s globalnom financijskom i gospodarskom krizom; |
C. |
budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i stavljena na raspolaganje što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sjednice odbora za mirenje 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum (MIS) od 17. svibnja 2006. u pogledu donošenja odluka o korištenju EGF-a; |
D. |
budući da je Italija predala zahtjev EGF/2011/025 IT/Lombardija za financijski doprinos EGF-a nakon 529 otkaza u Lombardiji, koji uključuje 480 radnika kojima su namijenjene mjere koje sufinancira EGF tijekom referentnog razdoblja od 20. ožujka 2011. do 20. prosinca 2011.; |
E. |
budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
1. |
slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Italija stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
2. |
sa žaljenjem primjećuje da su talijanske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos EGF-a 30. prosinca 2011. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 28. lipnja 2013.; žali zbog dugačkog razdoblja ocjenjivanja od 18 mjeseci; |
3. |
primjećuje da se Lombardija, najuspješnija talijanska regija koja proizvede jednu petinu talijanskog BDP-a, treba suočiti s velikim strukturnim izazovima pojačanim gospodarskom i financijskom krizom; pozdravlja činjenicu što Lombardija po drugi put koristi pomoć iz EGF-a za suočavanje s gospodarskim i društvenim poteškoćama; |
4. |
poziva talijanske vlasti da u potpunosti iskoriste potporu EGF-a i da potaknu najveći mogući broj radnika da sudjeluju u mjerama, podsjeća da su prethodne intervencije EGF-a u Italiji bile podložne relativno niskoj stopi izvršavanja proračuna ponajviše zbog niskih stopa sudjelovanja; |
5. |
ističe da je Komisija već prepoznala učinak gospodarske i financijske krize na sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT) te da su otpušteni radnici iz tog sektora dobili podršku EGF-a (slučajevi: EGF/2011/016 IT/Agile i EGF/2010/012 NL/Noord Holland); |
6. |
primjećuje da je tijekom posljednjeg desetljeća talijanski sektor ICT-a pod udarom jake konkurencije iz država s niskim troškovima proizvodnje; priznaje potrebu za reorganizacijom sektora zbog brzog pojavljivanja novih tehnologija, kao što su računarstvo u oblaku, različite vrste e-usluga i društvene mreže, koje su prepoznate kao izazov već nekoliko godina; primjećuje da se razlika u digitalizaciji između Italije i vodećih europskih zemalja, kao i drugih zemalja u svijetu, povećala zbog gospodarskog usporavanja uzrokovanog krizom; primjećuje da su svi ti događaji od 2009. doveli do smanjenja osoblja ICT-a u talijanskim poduzećima; |
7. |
pozdravlja činjenicu da su talijanske vlasti, radi pravovremene pomoći radnicima, odlučile pokrenuti provedbu personaliziranih mjera 1. ožujka 2012., dugo prije konačne odluke o odobravanju sredstava EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
8. |
primjećuje da su se uvelike upotrebljavale društvene sigurnosne mreže kao što je fond za naknadu plaća (CIG) kojima su se osiguravale financijske naknade za radnike kao kompenzacija za isplatu plaće, kako bi se ograničio društveni učinak otpuštanja u sektoru informacijskih i komunikacijskih tehnologija; sa zadovoljstvom primjećuje da talijanske vlasti nisu tražile nikakvu potporu iz EGF-a za financiranje dnevnih naknada za životne troškove; |
9. |
primjećuje da usklađeni paket personaliziranih usluga koje će se sufinancirati uključuje mjere za reintegraciju 480 radnika, kao što su tehnike intervjua za posao, profiliranje vještina, definiranje puta karijere, nadzor, koordinacija i upravljanje osobnog interventnog plana, poduka i profesionalno usmjeravanje, istraživanje mogućnosti zapošljavanja kod novih poslodavaca, usklađivanje vještina i poslova, mentorstvo tijekom prve faze na novom radnom mjestu, savjet i potpora samozapošljavanju, poduka i potpora tijekom pripravništva; |
10. |
primjećuje da mjere osposobljavanja i prekvalifikacije nisu obuhvaćene u usklađeni paket personaliziranih usluga zbog činjenice da će se te mjere financirati regionalnim izvorima; |
11. |
pozdravlja činjenicu da se pri osmišljavanju mjera za usklađeni paket EGF-a provelo savjetovanje sa socijalnim partnerima, a posebno sindikatima na lokalnoj razini (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3), primjećuje da će se tijekom raznih razdoblja provedbe i procjene EGF-a primjenjivati politika ravnopravnosti između žena i muškaraca te načelo nediskriminacije; |
12. |
podsjeća na važnost povećanja mogućnosti zapošljavanja svih radnika pomoću prilagođenog usavršavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da se usavršavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi potrebama otpuštenih radnika, ali i stvarnom poslovnom okruženju; |
13. |
primjećuje da usklađeni paket personaliziranih usluga, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, sadrži mjere u vezi s profesionalnim savjetovanjem i planiranjem, mentorstvom, usklađivanjem vještina i poslova te potporom samozapošljavanju i stažiranju; |
14. |
primjećuje da informacije iz usklađenog paketa prilagođenog potrebama koji će financirati EGF sadrže informacije o komplementarnosti s aktivnostima koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su talijanske vlasti potvrdile da prihvatljive aktivnosti ne primaju pomoć od drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu procjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se zajamčilo da Unija neće dvostruko financirati usluge; |
15. |
traži da uključene institucije poduzmu potrebne napore kako bi se poboljšale postupovne mjere radi ubrzanja korištenja EGF-a; cijeni unaprijeđene postupke koje je uvela Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzanim oslobađanjem sredstava kojima je cilj da se proračunskom tijelu predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti zahtjeva za EGF zajedno s prijedlogom o korištenju EGF-a; nada se da će se uključiti daljnja poboljšanja u postupku te da će se postići veća učinkovitost, transparentnost i vidljivost EGF-a; |
16. |
naglašava da se u skladu s člankom 6. Uredbe o EGF-u osigurava potpora EGF-a otpuštenim radnicima kako bi ponovno dobili stalno zaposlenje; nadalje naglašava da se sredstvima EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da pomoć EGF-a ne smije zamijeniti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća, niti mjere za rekonstruiranje poduzeća ili sektora; |
17. |
pozdravlja činjenicu da je s Vijećem postignut sporazum da se u uredbu o EGF-u za razdoblje 2014. – 2020. ponovno uvedu mjere za korištenje fonda u slučaju krize koje omogućuju pružanje financijske pomoći radnicima koji su otpušteni zbog trenutačne financijske i gospodarske krize te onima koji izgube posao zbog promjena u tokovima svjetske trgovine; |
18. |
odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
19. |
nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
20. |
nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL C 139, 14.6.2006., str. 1.
(2) SL L 406, 30.12.2006., str. 1.
(3) CGIL (Confederazione generale italiana del lavoro), CISL (Confederazione italiana sindacati lavoratori), UIL (Unione italiana del lavoro), CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori)
PRILOG
ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2011/025 IT/Lombardija, Italija)
(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2013/526/EU)
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/102 |
P7_TA(2013)0393
Korištenje Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili iz Italije
Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili iz Italije) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))
(2016/C 181/22)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0469 – C7-0207/2013), |
— |
uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (1) (Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006.), a posebno njegovu točku 28., |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (2) (Uredba o EGF-u), |
— |
uzimajući u obzir postupak trijaloga iz točke 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006., |
— |
uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za regionalni razvoj, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0292/2013), |
A. |
budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturalnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri reintegraciji na tržište rada; |
B. |
budući da je područje primjene Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) prošireno za zahtjeve predane od 1. svibnja 2009. do 31. prosinca 2011. kako bi se uključila potpora radnicima čije je otpuštanje izravno povezano s globalnom financijskom i gospodarskom krizom; |
C. |
budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i stavljena na raspolaganje što brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sjednice odbora za mirenje 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum (MIS) od 17. svibnja 2006. u pogledu usvajanja odluka za mobilizaciju EGF-a; |
D. |
budući da je Italija predala zahtjev EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili za financijski doprinos EGF-a, nakon 1030 otkaza u poduzeću De Tomaso Automobili S.p.A. koji uključuje 1010 radnika kojima su namijenjene mjere koje sufinancira EFG tijekom referentnog razdoblja od 5. srpnja 2012. do 28. kolovoza 2012.; |
E. |
budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
1. |
slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 2. stavka (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Italija stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
2. |
primjećuje da su talijanske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos EGF-a 5. studenog 2012. i da jeKomisija svoju procjenu učinila dostupnom 28. lipnja 2013.; pozdravlja relativno kratko razdoblje ocjenjivanja od 7 mjeseci; |
3. |
primjećuje da je do 1 030 otkaza talijanskog proizvođača automobila, poduzeća De Tomaso Automobili S.p.A. došlo zbog promjena u geografskim obrascima potrošnje, posebno zbog brzog rasta azijskih tržišta od kojih proizvođači u Uniji imaju manje koristi budući da tradicionalno imaju lošiji položaj na tim tržištima nego drugdje, te zbog smanjenja kredita uslijed ekonomske i financijske krize čime je time poduzeće dodatno opterećeno, nije uspjelo naći isplativo rješenje te je u travnju 2012. stupilo u postupak likvidacije; |
4. |
naglašava da je Komisija već prepoznala učinak ekonomske i financijske krize na automobilski sektor te da je u tom sektoru bilo najviše zahtjeva (16) za potporu EGF-a, od kojih se sedam odnosi na globalizaciju povezanu s trgovinom (3); |
5. |
poziva talijanske vlasti da se koriste potporom EGF-a u njezinoj potpunosti i da potaknu najveći mogući broj radnika da sudjeluju u mjerama, podsjeća da su prethodne intervencije EGF-a u Italiji bile podložne relativno niskoj stopi izvršavanja proračuna ponajviše zbog niskih stopa sudjelovanja; |
6. |
naglašava činjenicu da je do otpuštanja u poduzeću De Tomaso Automobili došlo diljem regijaPijemont i Toskane te posebno u regijama Torino i Livorno u kojima su se nalazila proizvodna postrojenja poduzeća De Tomaso Automobili S.p.A.; |
7. |
pozdravlja činjenicu što su talijanske vlasti, radi pravodobne pomoći radnicima, odlučile pokrenuti provedbu personaliziranih mjera 15. siječnja 2013., mnogo prije konačne odluke o odobravanju sredstava EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
8. |
primjećuje da su otpuštanja pokrivena iz fonda za naknadu plaća (CIG), talijanske socijalne sigurnosne mreže, iz kojeg su radnicima isplaćivane financijske naknade kao kompenzacija za isplatu plaća; no primjećuje da su talijanske vlasti zatražile potporu EGF-a za financiranje naknada za osnovne životne troškove pored uobičajene socijalne pomoći koja je dostupna za nezaposlene prema talijanskom radnom pravu; |
9. |
podsjeća da se sredstva EGF-a u budućnosti ponajprije trebaju dodjeljivati za programe izobrazbe i traženja posla te za programe profesionalnog usmjeravanja; primjećuje da njegov financijski doprinos naknadama uvijek treba biti samo dodatak usporedno s onim što je otpuštenim radnicima dostupno na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora; u tom smislu podsjeća na zaključak Revizorskog suda u Posebnom izvješću br. 7/2013 o EGF-u da se „jednom trećinom sredstava EGF-a kompenziraju nacionalni programi potpore za plaće radnika bez dodane vrijednosti EU-a” i preporuku da se te mjere u budućnosti trebaju ograničiti; |
10. |
primjećuje da sufinancirani usklađeni paket prilagođen potrebama sadrži mjere za ponovno zapošljavanje 1 010 radnika poput profesionalne orijentacije, traženja zamjenskog zaposlenja i pomoći pri traženju posla, usavršavanja, ponovnog usavršavanja i strukovnog osposobljavanja, popratnih mjera za stvaranje posla, doprinosa za pokretanje posla, potpore za zapošljavanje, naknade za traženje posla, doprinosa za posebne troškove poput doprinosa za skrb o uzdržavanim osobama i doprinosa za putne troškove; |
11. |
pozdravlja činjenicu se pri osmišljavanju mjera za usklađeni paket EGF-a provelo savjetovanje sa socijalnim partnerima, a posebno sindikatima na lokalnoj razini; primjećuje da će se tijekom raznih razdoblja provedbe i procjene EGF-a primjenjivati politika jednakosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije; |
12. |
pozdravlja činjenicu da se pri oblikovanju paketa savjetovalo sa socijalnim partnerima; pozdravlja činjenicu da će upravljački odbor pratiti provedbu paketa; |
13. |
podsjeća na važnost povećanja mogućnosti zapošljavanja svih radnika pomoću prilagođenog usavršavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da se usavršavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi potrebama otpuštenih radnika, ali i stvarnom poslovnom okruženju; |
14. |
poziva države članice da u budućim zahtjevima obuhvate sljedeće podatke o mjerama osposobljavanja koje treba poduprijeti EGF-om: vrste osposobljavanja koje se pruža, sektore u kojima se osposobljavanje pruža ako ponuda odgovara očekivanim potrebama za vještinama u regiji/mjestu i je li u skladu s gospodarskim izgledima regije u budućnosti; |
15. |
primjećuje da informacije iz usklađenog paketa prilagođenog potrebama koji će financirati EGF sadrže informacije o komplementarnosti s aktivnostima koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su talijanske vlasti potvrdile da prihvatljive aktivnosti ne primaju pomoć od drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu procjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se zajamčilo da Unija neće dvostruko financirati usluge; |
16. |
traži od uključenih institucija da poduzmu potrebne napore kako bi se poboljšale postupovne mjere radi ubrzanog korištenja EGF-a; cijeni unaprijeđene postupke koje je uvela Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava kojima je cilj da se proračunskom tijelu predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti prijava za EGF zajedno s prijedlogom za uporabu sredstava EGF-a; nada se da će daljnja postupovna poboljšanja biti uključena u novu Uredbu o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) te da će se postići veća učinkovitost, transparentnost i vidljivost EGF-a; |
17. |
naglašava da će se u skladu s člankom 6. Uredbe o EGF-u osigurati potpora EGF-a otpuštenim radnicima kako bi ponovno dobili stalno zaposlenje; nadalje naglašava da se sredstvima EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koja vode trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da pomoć EGF-a ne smije zamijeniti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća, niti mjere za rekonstruiranje poduzeća ili sektora; |
18. |
odobrava odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
19. |
pozdravlja činjenicu da je s Vijećem postignut sporazum da se u uredbu o EGF-u za razdoblje 2014. – 2020. ponovno uvedu mjere za upotrebu fonda u slučaju krize koje omogućuju pružanje financijske pomoći radnicima koji su otpušteni zbog trenutačne financijske i gospodarske krize te onima koji izgube posao zbog promjena u tokovima svjetske trgovine; |
20. |
nalaže svojem Predsjedniku da s Predsjednikom Vijeća potpiše odluku i da ga da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
21. |
nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL C 139, 14.6.2006., str.1.
(2) SL L 406, 30.12.2006., str. 1.
(3) EGF/2012/008 De Tomaso Automobili (predmet ovog prijedloga odluke), EGF/2012/005 Saab Automotive COM(2012)0622, EGF/2009/013 Karmann COM(2010)0007, EGF/2008/004 Castilla y Leon Aragon COM(2009)0150, EGF/2008/002 Delphi COM(2008)0547, EGF/2007/010 Lisboa Alentejo COM(2008)0094, EGF/2007/001 PSA Suppliers COM(2007)0415.
PRILOG:
ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili iz Italije)
(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2013/514/EU)
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/105 |
P7_TA(2013)0397
Nadležnost države zastave za provedbu Direktive Vijeća 2009/13/EZ o provedbi Sporazuma o Konvenciji o radu pomoraca ***I
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s nadležnosti države zastave za provedbu Direktive Vijeća 2009/13/EZ o provedbi Sporazuma koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Europski savez transportnih radnika (ETF) o Konvenciji o radu pomoraca iz 2006. te o izmjeni Direktive 1999/63/EZ (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2016/C 181/23)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0134), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0083/2012), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1), |
— |
nakon savjetovanja s Odborom Regija, |
— |
uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. lipnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za promet i turizam (A7-0037/2013), |
1. |
usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
2. |
traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
3. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
(1) SL C 299, 4.10.2012., str. 153.
(2) Ovo stajalište zamijenjuje izmjene usvojene 13. ožujka 2013. (Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0080).
P7_TC1-COD(2012)0065
Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. …/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o nekim nadležnostima države zastave za usklađivanje s Konvencijom o radu pomoraca i njezinu provedbu, 2006.
(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2013/54/EU)
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/106 |
P7_TA(2013)0398
Proizvodnja, oglašavanje i prodaja duhanskih i srodnih proizvoda ***I
Amandmani koje je Europski parlament usvojio 8. listopada 2013. na prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o proizvodnji, oglašavanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) (1)
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2016/C 181/24)
Amandman 1
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 3.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 2
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 3
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 4
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 5
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 9.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 6
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 10.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 7
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 10.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 8
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 11.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 9
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 10
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 11
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 14.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 12
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 14.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 13
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 15.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 14
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 15
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 17.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 16
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 17.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 17
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 18
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 18.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 19
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 18.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 20
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 20.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 21
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 22.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 22
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 23.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 23
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 23.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 24
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 24.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 25
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 26.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 26
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 28.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 27
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 29.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 28
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 29.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 29
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 30.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 30
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 30.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 31
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 30.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 32
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 31.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 165
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 33.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 118 i 137/REV
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 34.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 35
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 35.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 36
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 35.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 37
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 37.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 38
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 38.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 39
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 39.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 40
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 39.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 41
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 40.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 42
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 42.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 43
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 45.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 44
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 45.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 45
Prijedlog Direktive
Članak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Cilj je ove Direktive uskladiti zakone i druge propise država članica u vezi s: |
Cilj je ove Direktive uskladiti zakone i druge propise država članica u vezi s: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
kako bi se olakšalo funkcioniranje unutarnjeg tržišta duhana i srodnih proizvoda, a osnova je visoka razina zaštite zdravlja. |
kako bi se zadovoljile obveze prema Okvirnoj konvenciji za kontrolu duhana Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) i kako bi se olakšalo funkcioniranje unutarnjeg tržišta duhana i srodnih proizvoda, a osnova je visoka razina zaštite zdravlja, posebno mladih osoba . |
Amandman 46
Prijedlog Direktive
Članak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije: |
Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amandmani 89 i 149
Prijedlog Direktive
Članak 3. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi prilagođavanja najviših dopuštenih količina iz stavaka 1., uzimajući u obzir znanstvene trendove i međunarodno dogovorene standarde. |
Briše se. |
.3. Države članice obavješćuju Komisiju o najvišim dopuštenim količinama koje odrede za druge emisije cigareta i emisije duhanskih proizvoda koji nisu cigarete. Uzimajući u obzir međunarodno dogovorene standarde, ako postoje, i na temelju znanstvenih dokaza i najviših dopuštenih količina koje prijave države članice, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi utvrđivanja i prilagođavanja najviših dopuštenih količina za druge emisije cigareta i emisije duhanskih proizvoda koji nisu cigarete koje u značajnoj mjeri povećaju otrovni ili ovisnički učinak duhanskih proizvoda iznad praga toksičnosti i svojstvima koja stvaraju ovisnost, a proizlaze iz najviše dopuštene količine katrana, nikotina i ugljičnog monoksida utvrđene u stavku 1. |
|
Amandman 90
Prijedlog Direktive
Članak 3. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Države članice obavješćuju Komisiju o najvišim dopuštenim količinama koje odrede za druge emisije cigareta i emisije duhanskih proizvoda koji nisu cigarete. Uzimajući u obzir međunarodno dogovorene standarde, ako postoje, i na temelju znanstvenih dokaza i najviših dopuštenih količina koje prijave države članice, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi utvrđivanja i prilagođavanja najviših dopuštenih količina za druge emisije cigareta i emisije duhanskih proizvoda koji nisu cigarete koje u značajnoj mjeri povećaju otrovni ili ovisnički učinak duhanskih proizvoda iznad praga toksičnosti i svojstvima koja stvaraju ovisnost, a proizlaze iz najviše dopuštene količine katrana, nikotina i ugljičnog monoksida utvrđene u stavku 1. |
Briše se. |
Amandman 48
Prijedlog Direktive
Članak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Količina katrana, nikotina i ugljičnog monoksida u cigaretama mjeri se na temelju normi ISO 4387 za katran, 10315 za nikotin i 8454 za ugljični monoksid. |
1. Količina katrana, nikotina i ugljičnog monoksida u cigaretama mjeri se na temelju normi ISO 4387 za katran, 10315 za nikotin i 8454 za ugljični monoksid. |
Točnost katranskih i nikotinskih oznaka provjerava se u skladu s normom ISO 8243. |
Točnost katranskih i nikotinskih oznaka te oznaka ugljičnog monoksida provjerava se u skladu s normom ISO 8243. |
2. Mjerenja iz stavka 1. provode ili potvrđuju laboratoriji za testiranja koje su odobrila i koje nadziru nadležna tijela država članica. |
2. Mjerenja iz stavka 1. provode ili potvrđuju neovisni laboratoriji za testiranja koje su odobrila i koje nadziru nadležna tijela država članica. |
Države članice šalju Komisiji popis ovlaštenih laboratorija na kojem će navesti kriterije koji se koriste za odobrenje i metode nadzora koje se primjenjuju, te ga ažuriraju kad god se dogodi promjena. Komisija će učiniti popis ovlaštenih laboratorija koje navedu države članice javno dostupnim. |
Države članice šalju Komisiji popis ovlaštenih laboratorija na kojem će navesti kriterije koji se koriste za odobrenje i metode nadzora koje se primjenjuju, te ga ažuriraju kad god se dogodi promjena. Komisija će učiniti popis ovlaštenih laboratorija koje navedu države članice javno dostupnim. |
|
2.a Ispitivanja kojima se potvrđuje valjanost rezultata koje su predala duhanska poduzeća redovito provode neovisni laboratoriji za testiranje koje nadziru nadležna tijela država članica. |
3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi prilagođavanja metoda mjerenja količine katrana, nikotina i ugljičnog monoksida, uzimajući u obzir znanstveni i tehnički razvoj te međunarodno dogovorene standarde. |
3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi nadopunjavanja ili izmjene metoda mjerenja količine katrana, nikotina i ugljičnog monoksida, uzimajući u obzir znanstveni i tehnički razvoj te međunarodno dogovorene standarde. |
4. Države članice obavješćuju Komisiju o metodama mjerenja kojima se koriste za druge emisije cigareta i emisije duhanskih proizvoda koji nisu cigarete. Na temelju tih metoda i uzimajući u obzir znanstveni i tehnički razvoj kao i međunarodno dogovorene standarde Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi utvrđivanja i prilagođavanja metoda mjerenja. |
4. Države članice obavješćuju Komisiju o metodama mjerenja kojima se koriste za druge emisije cigareta i emisije duhanskih proizvoda koji nisu cigarete. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 22. kako bi u pravo Unije uključila metode koje su dogovorile strane FCTC-a ili Svjetske zdravstvene organizacije . |
|
4.a Točnost oznaka za ostale emisije ostalih duhanskih proizvoda koji sagorijevaju provjerava se u skladu s normom ISO 8243. |
Amandmani 91, 92 i49
Prijedlog Direktive
Članak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
.1. Države članice zahtijevaju od proizvođača i uvoznika duhanskih proizvoda da svojim nadležnim tijelima dostave popis svih sastojaka i njihovih količina po vrsti i tipu, koji se koriste u proizvodnji duhanskih proizvoda, kao i njihove emisije i najviše dopuštene količine. Proizvođači ili uvoznici također obavješćuju nadležna tijela dotičnih država članica ako se promijeni sastav proizvoda i to utječe na informacije dostavljene u skladu s ovim člankom. Informacije tražene u ovom članku podnose se prije stavljanja na tržište novog ili modificiranog duhanskog proizvoda |
.1. Države članice zahtijevaju od proizvođača i uvoznika duhanskih proizvoda da nadležnim tijelima dostave popis svih sastojaka koji se koriste u proizvodnji duhanskih proizvoda po vrsti i tipu te njihovih količina kao i njihove emisije i najviše dopuštene količine koja proizlazi iz predviđene upotrebe. Proizvođači ili uvoznici također obavješćuju nadležna tijela dotičnih država članica ako se promijeni sastav proizvoda i to utječe na informacije dostavljene u skladu s ovim člankom. Informacije tražene u ovom članku podnose se prije stavljanja na tržište novog ili modificiranog duhanskog proizvoda. |
Uz popis se dostavlja izjava u kojoj se navode razlozi uključenja takvih sastojaka u te duhanske proizvode. Na popisu se navodi njihov status, uključujući jesu li sastojci registrirani prema Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) te njihovu klasifikaciju prema Uredbi (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa48. Uz popis se također dostavljaju toksikološki podaci koji su na raspolaganju proizvođaču ili uvozniku u vezi s tim sastojcima u zapaljenom ili nezapaljenom obliku po potrebi, posebno u vezi s njihovim učinkom na zdravlje potrošača i, među ostalim, uzimajući u obzir sve ovisničke učinke. Popis se sastavlja u opadajućem redoslijedu težine svakog sastojka u proizvodu. Osim katrana, nikotina i ugljičnog monoksida te emisija iz članka 4. stavka 4., proizvođači i uvoznici navode korištene metode mjerenja. Države članice također od proizvođača i uvoznika mogu tražiti provođenje ispitivanja koja su mogla utvrditi nadležna nacionalna tijela kako bi se ocijenio učinak tvari na zdravlje, među ostalim uzimajući u obzir njihovo svojstvo stvaranja ovisnosti i toksičnost. |
Uz popis se dostavlja izjava u kojoj se navode razlozi uključenja takvih sastojaka u te duhanske proizvode. Na popisu se navodi njihov status, uključujući jesu li sastojci registrirani prema Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) te njihovu klasifikaciju prema Uredbi (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa48. Uz popis se također dostavljaju toksikološki podaci koji su na raspolaganju proizvođaču ili uvozniku u vezi s tim sastojcima u zapaljenom ili nezapaljenom obliku po potrebi te koji su dovoljni barem za klasifikaciju tih tvari prema Uredbi (EZ) br. 1272/2008 , posebno u vezi s njihovim učinkom na zdravlje potrošača i, među ostalim, uzimajući u obzir sve ovisničke učinke. Popis se sastavlja u opadajućem redoslijedu težine svakog sastojka u proizvodu. Osim katrana, nikotina i ugljičnog monoksida te emisija iz članka 4. stavka 4., proizvođači i uvoznici navode korištene metode mjerenja. Države članice također od proizvođača i uvoznika mogu tražiti provođenje ispitivanja koja su mogla utvrditi nadležna nacionalna tijela kako bi se ocijenio učinak tvari na zdravlje, među ostalim uzimajući u obzir njihovo svojstvo stvaranja ovisnosti i toksičnost. |
2. Države članice osiguravaju širenje informacija koje su podnesene u skladu sa stavkom 1. na odgovarajućoj internetskoj stranici koja je dostupna široj javnosti. Pritom države članice uzimaju u obzir potrebu za zaštitom informacija koje čine poslovnu tajnu. |
2. Države članice osiguravaju širenje informacija koje su podnesene u skladu sa stavkom 1. na internetskoj stranici koja je dostupna široj javnosti. Pritom države članice uzimaju u obzir potrebu za zaštitom informacija koje čine poslovnu tajnu. |
3. Komisija provedbenim aktima utvrđuje i, po potrebi, ažurira oblik za podnošenje i dostavu informacija utvrđenih stavcima 1. i 2. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom razmatranja iz članka 21. |
3. Komisija provedbenim aktima utvrđuje i, po potrebi, ažurira oblik za podnošenje i dostavu informacija utvrđenih stavcima 1. i 2. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom razmatranja iz članka 21. |
4. Države članice od proizvođača i uvoznika traže podnošenje unutarnjih i vanjskih studija koje su im na raspolaganju o istraživanju tržišta i preferencijama raznih skupina potrošača, uključujući mlade osobe, u vezi sa sastojcima i emisijama. Države članice također od proizvođača i uvoznika traže izvješćivanje o podacima o opsegu prodaje po proizvodu u komadima ili kilogramima i po državi članici na godišnjoj osnovi počevši od pune kalendarske godine koja počinje nakon stupanja na snagu ove Direktive. Države članice također, po potrebi, podnose alternativne ili dodatne podatke o prodaji kako bi se osiguralo da su informacije o opsegu prodaje koje se traže ovim stavkom pouzdane i potpune. |
4. Države članice od proizvođača i uvoznika traže podnošenje unutarnjih i vanjskih studija koje su im na raspolaganju o istraživanju tržišta i preferencijama raznih skupina potrošača, uključujući mlade osobe i kronične pušače , u vezi sa sastojcima i emisijama, te radnih sažetaka svakog istraživanja tržišta kojeg provode prilikom stavljanja novog proizvoda na tržište . Države članice također od proizvođača i uvoznika traže izvješćivanje o podacima o opsegu prodaje po proizvodu u komadima ili kilogramima i po državi članici na godišnjoj osnovi počevši od pune kalendarske godine koja počinje nakon stupanja na snagu ove Direktive. Države članice također, po potrebi, podnose alternativne ili dodatne podatke o prodaji kako bi se osiguralo da su informacije o opsegu prodaje koje se traže ovim stavkom pouzdane i potpune. |
5. Svi podaci i informacije koje treba podnijeti državama članicama ili koje one trebaju podnijeti prema ovom članku podnose se u elektroničkom obliku. Države članice elektronički čuvaju informacije i osiguravaju da Komisija u svakom trenutku ima pristup informacijama. Druge države članice na opravdan zahtjev imaju pristup tim informacijama. Države članice i Komisija osiguravaju da se s poslovnim tajnama i drugim povjerljivim informacijama postupa na povjerljiv način. |
5. Svi podaci i informacije koje treba podnijeti državama članicama ili koje one trebaju podnijeti prema ovom članku podnose se u elektroničkom obliku. Države članice elektronički čuvaju informacije i osiguravaju da Komisija u svakom trenutku ima pristup informacijama. Druge države članice na opravdan zahtjev imaju pristup tim informacijama. Države članice i Komisija osiguravaju da se s poslovnim tajnama i drugim povjerljivim informacijama postupa na povjerljiv način. |
|
5.a Komisija analizira informacije koje su joj dane na raspolaganje prema ovom članku (posebno informacije u vezi sa svojstvom stvaranja ovisnosti i toksičnosti sastojaka, istraživanjem tržišta i podacima o prodaji) i izrađuje redovito izvješće za Europski parlament i Vijeće kojim se sažimaju glavna saznanja. |
|
5.b Informacije prikupljene prema ovom članku uzimaju se u obzir u svrhu odobrenja aditiva u skladu s člankom 6. stavkom 10.a. |
6. Naknade koje naplaćuju države članice za zaprimanje, čuvanje, obradu, analiziranje i objavljivanje informacija koje su im podnesene prema ovom članku, ako postoje, ne bi trebale nadmašiti trošak koji se može pripisati tim aktivnostima. |
6. Države članice mogu naplaćivati proporcionalne naknade za zaprimanje, čuvanje, obradu, analiziranje i objavljivanje informacija koje su im podnesene prema ovom članku. |
Amandmani 50, 87 i 95
Prijedlog Direktive
Članak 6.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
1. Države članice zabranjuju stavljanje na tržište duhanskih proizvoda sa svojstvenim aromama. |
1. Aditivi se ne smiju koristiti u duhanskim proizvodima, osim ako nisu odobreni u skladu s ovom Direktivom. Odobreni aditivi uključuju se na popis iz Priloga [-I]. Svi uvjeti ili ograničenja upotrebe odobrenih aditiva također se navode na popisu. Stavljanje na tržište duhanskih proizvoda koji sadrže aditive koji nisu navedeni u Prilogu [-I] ili nisu korišteni u skladu sa svim uvjetima ili ograničenjima utvrđenim u tom Prilogu ove Direktive zabranjuje se. |
||
|
Sljedeći se aditivi ne mogu odobriti: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Neovisno o točki (e) prethodnog podstavka, kada određeni aditiv ili kombinacija aditiva obično daje svojstvenu aromu samo kada nadmaši određenu razinu prisutnosti ili koncentracije, dotični aditiv ili aditivi se mogu odobriti pod uvjetom da su utvrđene najviše dopuštene razine. |
||
|
Neovisno o točki (f) drugog podstavka, kada određeni aditiv tijekom konzumiranja pojačava toksičan ili ovisnički učinak duhanskog proizvoda samo kada dosegne određenu razinu prisutnosti ili koncentracije, uključujući standardne sigurnosne gornje granice, dotični aditiv se može odobriti pod uvjetom da su utvrđene najviše dozvoljene razine. |
||
Države članice ne zabranjuju upotrebu aditiva koji su nužni za proizvodnju duhanskih proizvoda, ako zbog tih aditiva proizvod ne dobije svojstvenu aromu. |
Aditivi koji su nužni za proizvodnju duhanskih proizvoda mogu se odobriti , ako zbog tih aditiva proizvod ne dobije svojstvenu aromu Smatra se da otapanje složenih šećera u duhanskim proizvodima do razina prisutnih u listovima duhana prije rezanja ne daje svojstvenu aromu . |
||
Države članice obavješćuju Komisiju o mjerama poduzetima u skladu s ovim stavkom. |
|
||
2. Na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu Komisija provedbenim aktima utvrđuje pripada li duhanski proizvod u područje primjene stavka 1. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom razmatranja iz članka 21. |
|
||
Komisija provedbenim aktima donosi jedinstvena pravila o postupcima utvrđivanja pripada li duhanski proizvod u područje primjene stavka 1. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom razmatranja iz članka 21. |
|
||
3. Ako iskustvo stečeno primjenom stavaka 1. i 2. pokazuje da određeni aditiv, sam ili u kombinaciji, obično daje svojstvenu aromu kad prelazi određenu razinu prisutnosti ili koncentracije, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi postavljanja najviših razina tih aditiva ili kombinacija aditiva koje uzrokuju svojstvenu aromu. |
|
||
4. Države članice zabranjuju upotrebu sljedećih aditiva u duhanskim proizvodima: |
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
5. Države članice zabranjuju upotrebu aroma u sastavnicama duhanskih proizvoda kao što su filtri, papiri, pakiranja, kapsule ili bilo kakvih tehničkih obilježja koja omogućuju promjenu intenziteta arome ili dima. Filtri i kapsule ne sadržavaju duhan. |
5. Upotreba aroma u sastavnicama duhanskih proizvoda kao što su filtri, papiri, pakiranja, kapsule ili bilo kakvih tehničkih obilježja koja omogućuju promjenu intenziteta arome ili dima zabranjena je . Filtri i kapsule ne sadržavaju duhan. |
||
6. Države članice osiguravaju da se odredbe ili uvjeti navedeni u Uredbi (EZ) br. 1907/2006 na odgovarajući način primjenjuju na duhanske proizvode. |
|
||
7. Države članice na temelju znanstvenih dokaza zabranjuju stavljanje na tržište duhanskih proizvoda s aditivima u količinama koje u fazi konzumiranja u značajnoj mjeri povećaju toksični ili ovisnički učinak duhanskog proizvoda. |
|
||
Države članice obavješćuju Komisiju o mjerama poduzetima u skladu s ovim stavkom. |
|
||
8. Komisija na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu provedbenim aktima utvrđuje pripada li duhanski proizvod u područje primjene stavka 7. Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom razmatranja iz članka 21. i moraju se temeljiti na najnovijim znanstvenim dokazima. |
|
||
9. Ako znanstveni dokazi i iskustva prikupljena primjenom stavaka 7. i 8. pokažu da određeni aditiv ili određena količina tog aditiva u fazi konzumiranja znatno povećava toksičnost nekog duhanskog proizvoda ili ovisnost o njemu, Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 22. kako bi utvrdila najviše razine za te aditive. |
|
||
10. Duhanski proizvodi koji nisu cigarete, duhan za motanje i bezdimni duhanski proizvodi izuzeti su od zabrana utvrđenih u stavcima 1. i 5. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi povlačenja tog izuzeća ako dođe do znatne promjene okolnosti, što se utvrđuje u izvješću Komisije. |
10. Duhanski proizvodi koji nisu cigarete, duhan za motanje i duhan za vodenu lulu izuzeti su od primjene točke (e) drugog podstavka stavka 1. i stavka 5. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi povlačenja tog izuzeća ako dođe do znatne promjene okolnosti, što se utvrđuje u izvješću Komisije. |
||
|
10.a Proizvođači i uvoznici Komisiji podnose prijavu kako bi dobili odobrenje aditiva. Uz prijavu dostavljaju se sljedeći podaci: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Komisija može pitati relevantan znanstveni odbor ubraja li se dotični aditiv u kriterije za isključenje navedene u ovom članku kao takav ili samo počevši od određene koncentracije. Komisija donosi odluku o nakon primitka prijave. |
||
|
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 22. radi odobrenja aditiva, po potrebi s najvišim dozvoljenim razinama, i izmijeniti Prilog [-I] u skladu s time. |
||
|
10.b Upotreba mentola u svim njegovim komercijalnim oblicima poznatim na dan objave ove Direktive izuzeta je od primjene ovog članka na razdoblje od pet godina od datuma iz članka 25. stavka 1. |
||
|
10.c Duhan za oralnu uporabu (proizvod „snus”) izuzet je od odredbi ovog članka. |
||
|
10.d Ovim se člankom ne dovodi u pitanje primjena relevantnih odredbi Uredbe (EZ) br. 1907/2006 ili bilo kojih drugih uvjeta utvrđenih prema toj Uredbi na duhanske proizvode. |
||
|
10.e Ovaj se članak primjenjuje od … (*) . |
Amandman 51
Prijedlog Direktive
Članak 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Svako pojedinačno pakiranje duhanskog proizvoda i svako vanjsko pakiranje mora imati zdravstvena upozorenja na službenom jeziku ili jezicima države članice u kojoj je proizvod stavljen na tržište. |
1. Svako pojedinačno pakiranje duhanskog proizvoda i svako vanjsko pakiranje mora imati zdravstvena upozorenja na službenom jeziku ili jezicima države članice u kojoj je proizvod stavljen na tržište. |
2. Zdravstvena upozorenja zauzimaju čitavu površinu koja je za njih predviđena te ih se ne smije komentirati, parafrazirati niti na njih smije biti ikakvih upućivanja. |
2. Zdravstvena upozorenja zauzimaju čitavu površinu koja je za njih predviđena te ih se ne smije komentirati, parafrazirati niti na njih smije biti ikakvih upućivanja. |
3. Kako bi se osigurala njihova grafička cjelovitost i vidljivost, zdravstvena upozorenja moraju biti otisnuta tako da ih se ne može ukloniti, izbrisati niti na bilo drugi način prekriti ili prekinuti, pa ni poreznim biljezima, cjenovnim oznakama, oznakama za praćenje i pronalaženje, sigurnosnim obilježjima, ikakvom vrstom omotnice, vrećice, košuljice, kutije ili druge naprave, niti otvaranjem jediničnog paketa. |
3. Kako bi se osigurala njihova grafička cjelovitost i vidljivost, zdravstvena upozorenja moraju biti otisnuta tako da ih se ne može ukloniti, izbrisati niti na bilo drugi način prekriti ili prekinuti, pa ni poreznim biljezima, cjenovnim oznakama, oznakama za praćenje i pronalaženje, sigurnosnim obilježjima, ikakvom vrstom omotnice, vrećice, košuljice, kutije ili druge naprave, niti otvaranjem jediničnog paketa. U slučaju duhanskih proizvoda koji nisu cigarete, duhan za motanje, duhan za vodenu lulu i bezdimni duhanski proizvodi, zdravstvena upozorenja mogu se pričvrstiti naljepnicama, pod uvjetom da se takve naljepnice ne mogu ukloniti. |
4. Države članice osiguravaju da zdravstvena upozorenja na glavnoj površini pojedinačnog pakiranja i vanjskog pakiranja budu posve vidljiva, što uključuje da ne budu djelomično ili potpuno prekrivena ili prekinuta omotnicama, vrećicama, ovojnicama, kutijama ili drugim napravama prilikom stavljanja duhanskih proizvoda na tržište. |
4. Države članice osiguravaju da zdravstvena upozorenja na svim stranama pojedinačnog pakiranja i vanjskog pakiranja koje se nalaze u vidnom polju budu posve vidljiva, što uključuje da ne budu djelomično ili potpuno prekrivena ili prekinuta omotnicama, vrećicama, ovojnicama, kutijama ili drugim napravama prilikom stavljanja duhanskih proizvoda na tržište. |
5. Zdravstvena upozorenja nipošto ne smiju prekriti ili prekinuti porezne biljege, cjenovne oznake, oznake za praćenje i pronalaženje ili sigurnosna obilježja na pojedinačnom pakiranju. |
5. Zdravstvena upozorenja nipošto ne smiju prekriti ili prekinuti porezne biljege, cjenovne oznake, oznake za praćenje i pronalaženje ili sigurnosna obilježja na pojedinačnom pakiranju. |
6. Države članice ne smiju povećati veličinu zdravstvenih upozorenja niti uvođenjem obveze da se oko njih stavi obrub. Stvarna veličina zdravstvenih upozorenja izračunava se u odnosu na površinu na koju se stavljaju prije otvaranja jediničnog paketa. |
6. Države članice ne smiju povećati veličinu zdravstvenih upozorenja niti uvođenjem obveze da se oko njih stavi obrub. Stvarna veličina zdravstvenih upozorenja izračunava se u odnosu na površinu na koju se stavljaju prije otvaranja jediničnog paketa. |
7. Slike jediničnih paketa i svih vanjskih pakiranja kojima su ciljna skupina potrošači u Uniji moraju biti u skladu s odredbama ovog poglavlja. |
7. Slike jediničnih paketa i svih vanjskih pakiranja kojima su ciljna skupina potrošači u Uniji moraju biti u skladu s odredbama ovog poglavlja. |
|
7.a Propisi o drugim aspektima paketa ne nalaze se u području primjene ove Direktive. |
|
7.b U jediničnom paketu i ostatku pakiranja ne smiju se nalaziti tiskani kuponi kojima se nude popusti, besplatna distribucija, ponude dva za jedan i slične ponude u kojima se radi o bilo kojoj vrsti duhanskog proizvoda obuhvaćenoj ovom Direktivom… |
Amandman 52
Prijedlog Direktive
Članak 8. – stavci 1. do 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Svaki jedinični paket i svako vanjsko pakiranje duhana za pušenje nose sljedeće opće upozorenje: |
1. Svaki jedinični paket i svako vanjsko pakiranje duhana za pušenje nose sljedeće opće upozorenje: |
Pušenje ubija – prestanite odmah |
Pušenje ubija – prestanite odmah |
2. Svaki jedinični paket i svako vanjsko pakiranje duhana za pušenje nose sljedeću informativnu poruku: |
2. Svaki jedinični paket i svako vanjsko pakiranje duhana za pušenje nose sljedeću informativnu poruku: |
Duhanski dim sadrži preko 70 tvari koje uzrokuju rak |
Duhanski dim sadrži preko 70 tvari koje uzrokuju rak |
3. Opće upozorenje i informativna poruka na paketima cigareta tiska se na bočnim stranama jediničnih paketa. Ta upozorenja su najmanje širine 20 mm i najmanje dužine 43 mm . Informativna poruka na duhanu za motanje tiska se na površini koja postaje vidljiva pri otvaranju jediničnog paketa. I opće upozorenje i informativna poruka prekrivaju 50 % površine na kojoj su otisnuti. |
3. Opće upozorenje i informativna poruka na paketima cigareta tiska se na bočnim stranama jediničnih paketa crnim podebljanim slovima vrste Helvetica na bijeloj površini . Ta upozorenja su najmanje širine 20 mm. Za duhan za motanje u vrećicama informativna poruka tiska se na površini koja postaje vidljiva pri otvaranju jediničnog paketa, za valjkaste spremnike upozorenja se tiskaju na poklopcu, a za kvadratne spremnike upozorenja se tiskaju na bočnim stranama . I opće upozorenje i informativna poruka prekrivaju 50 % površine na kojoj su otisnuti. |
Amandman 96
Prijedlog Direktive
Članak 8. – stavak 4. – točka b
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandmani 168 i 181
Prijedlog Direktive
Članak 9. – stavak 1. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 111
Prijedlog direktive
Članak 9. – stavak 1. – točka g – podtočka i.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amendmani 100, 112, 141 i 182
Prijedlog direktive
Članak 9. – stavak 1. – točka g – podtočka ii.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 54
Prijedlog Direktive
Članak 9. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
2. Kombinirana zdravstvena upozorenja podijeljena su u tri skupine koje se svake godine izmjenjuju. Države članice osiguravaju da svako kombinirano zdravstveno upozorenje bude prikazano na što ujednačenijem broju proizvoda svake robne marke. |
2. Kombinirana zdravstvena upozorenja podijeljena su u tri skupine koje se svake godine izmjenjuju. Države članice osiguravaju da svako kombinirano zdravstveno upozorenje koje se može koristiti bilo koje godine bude prikazano na što ujednačenijem broju proizvoda svake robne marke. |
Amandman 101
Prijedlog Direktive
Članak 9. – stavak 3. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 55
Prijedlog Direktive
Članak 9. – stavak 3. – točka d.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 56
Prijedlog Direktive
Članak 10. – stavci 1. do 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Označivanje duhana za pušenje osim cigareta i duhana za motanje |
Označivanje duhana za pušenje osim cigareta, duhana za motanje i duhana za vodenu lulu |
||||
1. Duhan za pušenje osim cigareta i duhana za motanje izuzet je od obveze nošenja informativne poruke utvrđene u članku 8. stavku 2. i kombiniranih zdravstvenih upozorenja iz članka 9. Osim općeg upozorenja navedenog u članku 8. stavku 1., svaki jedinični paket i vanjsko pakiranje tih proizvoda nosi tekstualno upozorenje navedeno u Prilogu I. Opće upozorenje navedeno u članku 8. stavku 1. obuhvaća upućivanje na službe za odvikavanje od pušenja u skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (b). |
1. Duhan za pušenje osim cigareta, duhana za motanje i duhana za vodenu lulu izuzet je od obveze nošenja informativne poruke utvrđene u članku 8. stavku 2. i kombiniranih zdravstvenih upozorenja iz članka 9. Osim općeg upozorenja navedenog u članku 8. stavku 1., svaki jedinični paket i vanjsko pakiranje tih proizvoda nosi tekstualno upozorenje navedeno u Prilogu I. Opće upozorenje navedeno u članku 8. stavku 1. obuhvaća upućivanje na službe za odvikavanje od pušenja u skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (b). |
||||
Opće upozorenje tiska se na najvidljivijoj površini jediničnog paketa i svakog vanjskog pakiranja. Tekstualna upozorenja navedena u Prilogu I. izmjenjuju se na način kojim se jamči njihovo redovito pojavljivanje. Ta upozorenja tiskaju se na najvidljivijoj površini jediničnog paketa i svakog vanjskog pakiranja. |
Opće upozorenje tiska se na najvidljivijoj plohi jediničnog paketa i na bilo kojem vanjskom pakiranju. Tekstualna upozorenja navedena u Prilogu I. izmjenjuju se na način kojim se jamči njihovo redovito pojavljivanje. Ta upozorenja tiskaju se na najvidljivijoj površini jediničnog paketa i svakog vanjskog pakiranja. |
||||
2. Opće upozorenje iz stavka 1. prekriva 30 % vanjskog područja odgovarajuće površine jediničnog paketa i svakog vanjskog pakiranja. Taj se omjer povećava na 32 % u državama članicama koje imaju dva službena jezika i na 35 % u državama članicama koje imaju tri službena jezika. |
2. Opće upozorenje iz stavka 1. prekriva 30 % vanjskog područja odgovarajuće površine jediničnog paketa i svakog vanjskog pakiranja. Taj se omjer povećava na 32 % u državama članicama koje imaju dva službena jezika i na 35 % u državama članicama koje imaju više od dva službena jezika. |
||||
3. Tekstualno upozorenje iz stavka 1. prekriva 40 % vanjskog područja odgovarajuće površine jediničnog paketa i svakog vanjskog pakiranja. Taj se omjer povećava na 45 % u državama članicama koje imaju dva službena jezika i na 50 % u državama članicama koje imaju tri službena jezika. |
3. Tekstualno upozorenje iz stavka 1. prekriva 40 % vanjskog područja odgovarajuće površine jediničnog paketa i svakog vanjskog pakiranja. Taj se omjer povećava na 45 % u državama članicama koje imaju dva službena jezika i na 50 % u državama članicama koje imaju više od dva službena jezika. |
||||
|
3.a U slučaju paketa čija najvidljivija strana ima površinu veću od 75 cm2, upozorenja iz stavaka 2. i 3. ipak moraju pokrivati površinu od najmanje 22,5 cm2 na svakoj strani. Taj se udio povećava na 24 cm2 u državama članicama koje imaju dva službena jezika i na 26,25 cm2 u državama članicama koje imaju tri službena jezika. |
||||
4. Opće upozorenje i tekstualno upozorenje iz stavka 1.: |
4. Opće upozorenje i tekstualno upozorenje iz stavka 1.: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Amandman 102
Prijedlog Direktive
Članak 10. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
5. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi povlačenja izuzeća iz stavka 1. ako dođe do znatne promjene okolnosti, što se utvrđuje u izvješću Komisije. |
Briše se. |
Amandman 58
Prijedlog Direktive
članak 11. – stavci 1. do 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
1. Svaki jedinični paket i svako vanjsko pakiranje proizvoda od bezdimnog duhana nose sljedeće zdravstveno upozorenje: |
1. Svaki jedinični paket i svako vanjsko pakiranje proizvoda od bezdimnog duhana nose sljedeće zdravstveno upozorenje: |
||||
Ovaj proizvod može štetiti vašem zdravlju i izaziva ovisnost. |
Ovaj proizvod šteti vašem zdravlju i izaziva ovisnost. |
||||
2. Zdravstveno upozorenje iz stavka 1. u skladu je sa zahtjevima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Osim toga: |
2. Zdravstveno upozorenje iz stavka 1. u skladu je sa zahtjevima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Osim toga: |
||||
|
|
||||
|
|
Amandman 59
Prijedlog Direktive
Članak 11. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 22. radi prilagođavanja uvjeta iz stavaka 1. i 2. , uzimajući u obzir znanstvena i tržišna kretanja. |
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 22. radi prilagođavanja uvjeta iz stavka 1., uzimajući u obzir znanstvena i tržišna kretanja. |
Amandmani 60, 103 i 153
Prijedlog Direktive
Članak 12. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
1. Oznaka jediničnog paketa i svakog vanjskog pakiranja te samog duhanskog proizvoda ne smije sadržavati element ili obilježje koje: |
1. Oznaka jediničnog paketa i svakog vanjskog pakiranja te samog duhanskog proizvoda i/ili naziva marke proizvoda ne smije sadržavati element ili obilježje koje: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Amandmani 104, 121 i 148
Prijedlog Direktive
Članak 12. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Amandman |
2. Zabranjeni elementi i obilježja mogu obuhvaćati, ali nisu ograničeni na tekstove, simbole, imena, žigove, simbolične ili druge oznake, boje koje bi mogle dovesti u zabludu, umetke i druge dodatne materijale kao što su ljepljive etikete, naljepnice, dodaci, srećke grebalice i vrećice ili se odnose na oblik samog duhanskog proizvoda. Za cigarete promjera manjeg od 7,5 mm smatra se da mogu dovesti u zabludu. |
2. Zabranjeni elementi i obilježja mogu obuhvaćati, ali nisu ograničeni na tekstove, simbole, imena, žigove, simbolične ili druge oznake, boje koje bi mogle dovesti u zabludu, umetke i druge dodatne materijale kao što su ljepljive etikete, naljepnice, dodaci, srećke grebalice i vrećice ili se odnose na oblik samog duhanskog proizvoda. |
Amandman 61
Prijedlog Direktive
Članak 12. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Kad je riječ o filter cigaretama, cigaretni papir mora svojom složenošću pružati dostatnu zaštitu od krivotvorenja proizvoda. Zbog toga mora posjedovati sljedeća svojstva: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 62
Prijedlog Direktive
Članak 12. – stavak 2. – podstavak 1.b (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Cigaretni papir sadržava vodene žigove. |
Amandman 63
Prijedlog Direktive
Članak 12. – stavak 2.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
2.a Različite vrste duhana korištene za proizvodnju proizvoda, zemlja njegovog podrijetla ili oboje mogu biti navedeni na jediničnom paketu. |
Amandman 105
Prijedlog Direktive
Članak 13. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Jedinični paket cigareta mora imati oblik kvadra. Jedinični paket duhana za motanje ima oblik vrećice, tj. pravokutnog džepa s preklopom kojim se pokriva otvor. Preklop vrećice pokriva najmanje 70 % prednjeg dijela paketa. Jedinični paket cigareta mora uključivati najmanje 20 cigareta. Jedinični paket duhana za motanje sadrži duhan mase najmanje 40 g. |
1. Jedinični paket cigareta mora uključivati najmanje 20 cigareta. Jedinični paket duhana za motanje sadrži duhan mase najmanje 20 g. |
Amandman 66
Prijedlog Direktive
Članak 13. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Komisija ima ovlast donošenja delegiranih akata u skladu s člankom 22. kako bi definirala detaljnija pravila za oblik i veličinu jediničnih paketa u mjeri u kojoj su ta pravila potrebna kako bi se osigurala puna vidljivost i cjelovitost zdravstvenih upozorenja prije prvog otvaranja, za vrijeme dok je jedinični paket otvoren i nakon njegova ponovnog zatvaranja. |
Briše se. |
Amandmani 107, 125 i 154
Prijedlog Direktive
Članak 13. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. radi uvođenja obveze da se jedinični paketi duhanskih proizvoda osim cigareta i duhana za motanje izrađuju u obliku kvadra ili cilindra ako se pojave znatne promjene u okolnostima, što se utvrđuje u izvješću Komisije. |
Briše se. |
Amandmani 156, 67, 185, 189 i 108
Prijedlog Direktive
Članak 14.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
1. Države članice osiguravaju označivanje svih jediničnih paketa duhanskih proizvoda jedinstvenim identifikatorom. Kako bi se ostvarila njihova cjelovitost, jedinstveni identifikatori tiskaju se ili pričvršćuju tako da ih se ne može ukloniti, izbrisati, ni na koji način sakriti ili prekinuti, što uključuje upotrebu poreznih biljega i cjenovnih oznaka, kao i otvaranje paketa. U vezi s proizvodima izrađenima izvan Unije, obveze iz ovog članka primjenjuju se samo na one namijenjene tržištu Unije ili plasirane na njemu |
1. Države članice osiguravaju označivanje svih jediničnih paketa i svih vanjskih pakiranja duhanskih proizvoda jedinstvenim identifikatorom s ciljem praćenja proizvoda kroz cijeli opskrbni lanac. Kako bi se ostvarila njihova cjelovitost, jedinstveni identifikatori sigurni su , tiskaju se ili pričvršćuju tako da ih se ne može ukloniti, izbrisati, ni na koji način sakriti ili prekinuti, što uključuje upotrebu poreznih biljega i cjenovnih oznaka, kao i otvaranje paketa. U vezi s proizvodima izrađenima izvan Unije, obveze iz ovog članka primjenjuju se samo na one namijenjene tržištu Unije ili plasirane na njemu. |
||||
|
1.a Države članice osiguravaju da su jedinstveni identifikatori na jediničnim paketima povezani s jedinstvenim identifikatorima na vanjskom pakiranju za prijevoz. Sve izmjene u poveznicama između jediničnih paketa i vanjskog pakiranja za prijevoz evidentiraju se u bazi podataka spomenutoj u stavku 6. |
||||
2. Jedinstveni identifikator omogućava utvrđivanje: |
2. Jedinstveni identifikator omogućava utvrđivanje: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Države članice osiguravaju da svi gospodarski subjekti uključeni u trgovinu duhanskih proizvoda od proizvođača do posljednjeg gospodarskog subjekta prije prvog prodajnog mjesta bilježe ulaz svih jediničnih paketa u njihovo posjedovanje te sva posredna kretanja i konačni izlaz iz njihova posjedovanja. Ta obveza može se ispuniti bilježenjem u zbirnom obliku, npr. vanjskog pakiranja pod uvjetom da se jedinični paketi mogu i dalje slijediti i pronaći . |
3. Države članice osiguravaju da svi gospodarski subjekti uključeni u trgovinu duhanskih proizvoda od proizvođača do posljednjeg gospodarskog subjekta prije prvog prodajnog mjesta bilježe ulaz svih jediničnih i vanjskih paketa u njihovo posjedovanje, sva posredna kretanja i konačni izlaz iz njihova posjedovanja i elektroničkim putem prenose podatke do mjesta za pohranu podataka u skladu s člankom 6 . Ta obveza može se ispuniti bilježenjem u zbirnom obliku, npr. vanjskog pakiranja. |
||||
|
3.a Tehnologija rabljena za slijeđenje i nalaženje trebala bi pripadati i biti upravljana gospodarskim subjektima koji nemaju nikakvu pravnu ili trgovačku vezu s industrijom duhana. |
||||
4. Države članice osiguravaju da proizvođači duhanskih proizvoda svim gospodarskim subjektima uključenima u trgovinu duhanskih proizvoda od proizvođača do posljednjeg gospodarskog subjekta prije prvog prodajnog mjesta, uključujući uvoznike, skladišta i prijevoznike, osiguraju opremu potrebnu za vođenje evidencije duhanskih proizvoda koji su kupljeni, prodani, skladišteni, prevezeni ili na neki drugi način tretirani. Oprema podatke može čitati i prenositi elektronički do mjesta za pohranu podataka u skladu sa stavkom 6. |
4. Države članice osiguravaju da proizvođači duhanskih proizvoda svim gospodarskim subjektima uključenima u trgovinu duhanskih proizvoda od proizvođača do posljednjeg gospodarskog subjekta prije prvog prodajnog mjesta, uključujući uvoznike, skladišta i prijevoznike, kao što su te države članice utvrdile , osiguraju opremu potrebnu za vođenje evidencije duhanskih proizvoda koji su kupljeni, prodani, skladišteni, prevezeni ili na neki drugi način tretirani. Oprema podatke može čitati i prenositi elektronički do mjesta za pohranu podataka u skladu sa stavkom 6. |
||||
5. Evidentirane podatke ne može mijenjati ili brisati bilo koji gospodarski subjekt uključen u trgovanje duhanskim proizvodima, nego onaj koji je uveo podatke, a drugi gospodarski subjekti na koje se transakcija izravno odnosi, kao što su dobavljač ili primatelj, mogu komentirati prethodno unesene podatke. Dotični gospodarski subjekt dodaje ispravne podatke i uputu na prethodni unos za koji smatra da zahtijeva ispravak. U iznimnim okolnostima i nakon podnošenja odgovarajućeg dokaza nadležno tijelo države članice u kojoj je izvršena evidencija ili, ako je evidencija izvršena izvan Unije, nadležno tijelo države članice uvoznice može odobriti izmjenu ili brisanje prethodno registriranih podataka. |
5. Evidentirane podatke ne može mijenjati ili brisati bilo koji gospodarski subjekt uključen u trgovanje duhanskim proizvodima, nego onaj koji je uveo podatke, a drugi gospodarski subjekti na koje se transakcija izravno odnosi, kao što su dobavljač ili primatelj, mogu komentirati prethodno unesene podatke. Dotični gospodarski subjekt dodaje ispravne podatke i uputu na prethodni unos za koji smatra da zahtijeva ispravak. U iznimnim okolnostima i nakon podnošenja odgovarajućeg dokaza nadležno tijelo države članice u kojoj je izvršena evidencija ili, ako je evidencija izvršena izvan Unije, nadležno tijelo države članice uvoznice može odobriti izmjenu ili brisanje prethodno registriranih podataka. |
||||
6. Države članice osiguravaju da proizvođači i uvoznici duhanskih proizvoda sklapaju ugovore o pohrani podataka s neovisnom trećom stranom, koja je domaćin objekta za pohranu podataka povezanih s dotičnim proizvođačem i uvoznikom. Objekt za pohranu podataka fizički je lociran na teritoriju Unije. Prikladnost treće strane, posebno njezine neovisnosti i tehničkih kapaciteta, te ugovora odobrava i nadzire vanjski revizor, kojega predlaže i plaća proizvođač duhana i odobrava Komisija. Države članice osiguravaju punu transparentnost i stalnu dostupnost objekata za pohranu podataka nadležnim tijelima država članica, Komisiji i neovisnoj trećoj strani. U propisno obrazloženim slučajevima države članice ili Komisija omogućavaju proizvođačima ili uvoznicima pristup ovim informacijama, pod uvjetom da komercijalno osjetljive informacije ostaju prikladno zaštićene u skladu s nadležnim nacionalnim i Unijinim zakonodavstvom. |
6. Države članice potvrđuju da proizvođači i uvoznici duhanskih proizvoda sklapaju ugovore o pohrani podataka s neovisnom trećom stranom, koja je domaćin objekta za pohranu podataka povezanih s dotičnim proizvođačem i uvoznikom. Objekt za pohranu podataka fizički je lociran na teritoriju Unije. Neovisna treća strana ne ovisi o trgovačkim i ostalim interesnim skupinama industrije duhana i ostalih srodnih industrija. Prikladnost treće strane, posebno njezine neovisnosti i tehničkih kapaciteta, te ugovora odobrava i nadzire Komisija kojoj pomaže neovisni vanjski revizor kojega predlaže i plaća proizvođač duhana i odobrava Komisija. Države članice osiguravaju punu transparentnost i stalnu dostupnost objekata za pohranu podataka nadležnim tijelima država članica, Komisiji i neovisnoj trećoj strani. U propisno obrazloženim slučajevima države članice ili Komisija omogućavaju proizvođačima ili uvoznicima pristup ovim informacijama, pod uvjetom da komercijalno osjetljive informacije ostaju prikladno zaštićene u skladu s nadležnim nacionalnim i Unijinim zakonodavstvom. |
||||
7. Države članice osiguravaju da se osobni podaci obrađuju samo u skladu s pravilima i zaštitom predviđenom Direktivom 95/46/EZ. |
7. Države članice osiguravaju da se osobni podaci obrađuju samo u skladu s pravilima i zaštitom predviđenom Direktivom 95/46/EZ. |
||||
8. Osim jedinstvenog identifikatora države članice zahtijevaju da je na svim jediničnim paketima duhanskih proizvoda koji se stavljaju na tržište vidljivo sigurnosno obilježje zaštićeno od neovlaštenih manipulacija, veličine barem 1 cm2, koje je otisnuto ili pričvršćeno tako da ga se ne može ukloniti, izbrisati i niti na bilo koji drugi način prikriti ili prekinuti, pa ni poreznim biljezima, cjenovnim oznakama ni drugim zakonski propisanim elementima. |
8. Osim jedinstvenog identifikatora države članice zahtijevaju da je na svim jediničnim paketima duhanskih proizvoda koji se stavljaju na tržište vidljivo i nevidljivo sigurnosno obilježje zaštićeno od neovlaštenih manipulacija, veličine barem 1 cm2, koje je otisnuto ili pričvršćeno tako da ga se ne može ukloniti, izbrisati i niti na bilo koji drugi način prikriti ili prekinuti, pa ni poreznim biljezima, cjenovnim oznakama ni drugim zakonski propisanim elementima. U onim državama članicama u kojima se porezni biljezi stavljaju na duhanske proizvode i kao takvi su u skladu s uvjetima iz ovog stavka, nije potrebno nikakvo dodatno sigurnosno obilježje. |
||||
9. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 22.: |
9. Uzimajući u obzir praksu, tehnologije i postojeće aspekte trgovačke djelatnosti, kao i globalne standarde za praćenje, pronalaženje i provjeru autentičnosti potrošačkih dobara i odgovarajućih zahtjeva određenih Protokolom o nezakonitoj trgovini duhanskim proizvodima Svjetske zdravstvene organizacije, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 22. |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
10. Duhanski proizvodi osim cigareta i duhana za motanje izuzimaju se iz primjene stavaka 1. do 8. tijekom razdoblja od 5 godina nakon datuma navedenog u stavku 1. članka 25. |
10. Duhanski proizvodi osim cigareta i duhana za motanje izuzimaju se iz primjene stavaka 1. do 8. tijekom razdoblja od sedam godina nakon datuma navedenog u stavku 1. članka 25. |
Amandman 68
Prijedlog Direktive
Članak 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
Članak 16. |
Članak 16. |
||
Prekogranična prodaja na daljinu duhanskih proizvoda |
Prodaja duhanskih proizvoda na daljinu |
||
1. Države članice obvezuju prodajna mjesta koja se namjeravaju baviti prekograničnom prodajom na daljinu potrošačima koji se nalaze u Uniji da se prijave pri nadležnim tijelima u državama članicama u kojima je poslovni nastan prodajnog mjesta i u državi članici u kojoj se stvarni ili potencijalni potrošač nalazi . Prodajna mjesta s poslovnim nastanom izvan Unije moraju se prijaviti pri nadležnim tijelima u državi članici u kojoj se stvarni ili potencijalni potrošač nalazi. Sva prodajna mjesta koja se namjeravaju baviti prekograničnom prodajom na daljinu podnose barem sljedeće informacije nadležnim tijelima: |
1. Države članice zabranjuju prodajnim mjestima čiji se poslovni nastan nalazi na njihovom teritoriju bavljenje prekograničnom prodajom na daljinu. |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
1.a Države članice zadržavaju ovlast odlučivanja o proširivanju područja primjene gore navedene zabrane kako bi obuhvatile nacionalnu prodaju na daljinu. Kada države članice dopuštaju nacionalnu prodaju na daljinu, one osiguravaju opremljenost prodajnih mjesta „sustavom provjere dobi”. |
||
|
1.b Pojedina država članica može, kada je to u interesu javnog zdravlja, nametnuti ograničenja na uvoz duhana za osobnu upotrebu. Država članica mora biti u mogućnosti primjenjivati takva ograničenja osobito kada je cijena u državi članici u kojoj se proizvod kupuje znatno niža od cijene u državi članici podrijetla ili ako zdravstvena upozorenja nisu na njegovom/njegovim službenom jeziku/službenim jezicima. |
||
2. Nadležna tijela država članica objavljuju potpuni popis svih prodajnih mjesta koja su pri njima prijavljena u skladu s pravilima i zaštitnim mjerama utvrđenima u Direktivi 95/46/EZ. Prodajna mjesta mogu početi plasirati duhanske proizvode na tržište za prodaju na daljinu tek od trenutka objave naziva prodajnog mjesta u odgovarajućim državama članicama. |
2. Države članice koje provode nacionalnu strategiju za borbu protiv pušenja mogu postaviti količinska ograničenja na prekogranična kretanja. |
||
2. Nadležna tijela država članica objavljuju potpuni popis svih prodajnih mjesta koja su pri njima prijavljena u skladu s pravilima i zaštitnim mjerama utvrđenima u Direktivi 95/46/EZ. Prodajna mjesta mogu početi plasirati duhanske proizvode na tržište za prodaju na daljinu tek od trenutka objave naziva prodajnog mjesta u odgovarajućim državama članicama. |
Briše se. |
||
3. Ako je to potrebno za osiguravanje usklađenosti i omogućavanje provedbe, države članice odredišta mogu zahtijevati od prodajnog mjesta da odredi fizičku osobu koja je nadležna za to da prije nego što duhanski proizvodi dođu do potrošača provjeri pridržavaju li se ti proizvodi nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom u državi članici odredišta. |
|
||
4. Prodajna mjesta koja se bave prodajom na daljinu opremljena su sustavom provjere dobi, koji u trenutku prodaje provjerava ima li potrošač minimalnu dob predviđenu u okviru nacionalnog zakonodavstva države članice odredišta. Prodavač ili određena fizička osoba šalje nadležnim tijelima opis pojedinosti i funkcioniranja sustava provjere dobi. |
|
||
5. Osobni podaci potrošača obrađuju se samo u skladu s Direktivom 95/46/EZ i ne otkrivaju se proizvođaču duhanskih proizvoda niti poduzećima koja su dio iste skupine poduzeća niti bilo kojoj trećoj strani. Osobni podaci ne koriste se niti prenose izvan svrhe ove stvarne kupnje. Ovo se također primjenjuje ako je prodajno mjesto dio proizvođača duhanskih proizvoda. |
|
Amandman 69
Prijedlog Direktive
Članak 16.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
države članice zabranjuju prodajnim mjestima s poslovnim nastanom na njihovom teritoriju da distribuiraju besplatne ili snižene duhanske proizvode prekograničnim kanalima na daljinu ili bilo kojim drugim kanalima. |
Amandman 70
Prijedlog Direktive
Članak 17.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Prijava novih duhanskih proizvoda |
Prijava novih duhanskih proizvoda |
||||
1. Države članice zahtijevaju od proizvođača i uvoznika duhanskih proizvoda da nadležnim tijelima država članica prijave sve nove duhanske proizvode koje namjeravaju staviti na tržišta tih država članica. Prijava se podnosi u elektroničkom obliku šest mjeseci prije namjeravanog stavljanja na tržište i priložen joj je detaljan opis dotičnog proizvoda kao i informacije o sastojcima i emisijama u skladu s člankom 5. Proizvođači i uvoznici koji prijavljuju novi duhanski proizvod nadležnim tijelima također dostavljaju: |
1. Države članice zahtijevaju od proizvođača i uvoznika duhanskih proizvoda da nadležnim tijelima država članica prijave sve nove duhanske proizvode koje namjeravaju staviti na tržišta tih država članica. Prijava se podnosi u elektroničkom obliku šest mjeseci prije namjeravanog stavljanja na tržište i priložen joj je detaljan opis dotičnog proizvoda kao i sve predložene oznake, upute za uporabu, pojedinosti o sastavu proizvoda, proizvodni postupak i s njim povezane kontrole te informacije o sastojcima i emisijama u skladu s člankom 5. Proizvođači i uvoznici koji prijavljuju novi duhanski proizvod nadležnim tijelima također dostavljaju: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Države članice zahtijevaju od proizvođača i uvoznika duhanskih proizvoda da obavijeste svoja nadležna tijela o svim novim ili ažuriranim informacijama iz točaka (a) do (c) stavka 1. Države članice imaju pravo zahtijevati od proizvođača ili uvoznika duhana da provedu dodatne testove ili podnesu dodatne informacije. Države članice stavljaju na raspolaganje Komisiji sve informacije koje zaprime u skladu s ovim člankom. Države članice imaju pravo uvesti sustav izdavanja odobrenja i naplaćivati razmjernu naknadu. |
2. Nakon stavljanja duhanskog proizvoda na tržište države članice zahtijevaju od proizvođača i uvoznika duhanskih proizvoda da obavijeste svoja nadležna tijela o svim novim ili ažuriranim informacijama iz točaka (a) do (c) stavka 1. Države članice imaju pravo zahtijevati od proizvođača ili uvoznika duhana da provedu dodatne testove ili podnesu dodatne informacije. Države članice stavljaju na raspolaganje Komisiji sve informacije koje zaprime u skladu s ovim člankom. Države članice imaju pravo uvesti sustav izdavanja odobrenja i naplaćivati razmjernu naknadu. |
||||
3. Za nove duhanske proizvode koji se stavljaju na tržište poštuju se zahtjevi iz ove Direktive. Odredbe koje se primjenjuju ovise o tome radi li se o proizvodima koji su u točki 29. stavka 2. definirani kao bezdimni duhanski proizvodi ili u točki 33. članka 2. kao duhan za pušenje. |
3. Za nove duhanske proizvode koji se stavljaju na tržište poštuju se zahtjevi iz ove Direktive. Odredbe koje se primjenjuju ovise o tome radi li se o proizvodima koji su u točki 29. stavka 2. definirani kao bezdimni duhanski proizvodi ili u točki 33. članka 2. kao duhan za pušenje. |
Amandman 170
Prijedlog Direktive
Članak 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
1. Sljedeći proizvodi koji sadrže nikotin mogu se staviti na tržište samo ako su odobreni u skladu s Direktivom 2001/83/EZ: |
1. Proizvodi koji sadrže nikotin mogu se staviti na tržište u skladu s postupkom obavješćivanja utvrđenim u članku 17. ove Direktive. |
||
|
Države članice osiguravaju da su proizvodi koji sadrže nikotin u skladu sa svim relevantnim zakonodavstvom Unije i posebno s Direktivom 2001/95/EZ o općoj sigurnosti proizvoda. |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
2. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. kojima se ažuriraju količine nikotina utvrđene u stavku 1. uzimajući u obzir znanstveni napredak i izdana odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže nikotin u skladu s Direktivom 2001/83/EZ. |
2. Proizvodi koji sadrže nikotin koji se predstavljaju kao proizvodi sa svojstvima liječenja ili sprečavanja bolesti, mogu se plasirati na tržište samo ako su odobreni u skladu s Direktivom 2001/83/EZ: |
||
|
3 . U pogledu proizvoda koji sadrže nikotin koji se stavljaju na tržište u skladu sa stavkom 1. države članice osiguravaju da: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
3. svaki jedinični paket i sva vanjska pakiranja proizvoda koji sadrže nikotin u količinama ispod donje granice utvrđene u stavku 1. sadrže sljedeće zdravstveno upozorenje: „Ovaj proizvod sadrži nikotin i može štetiti vašem zdravlju ”. |
„Ovaj proizvod namijenjen je uporabi postojećih pušača. On sadrži nikotin koji izaziva veliku ovisnost ”. |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
4. Zdravstveno upozorenje iz stavka 3. u skladu je sa zahtjevima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Ono osim toga: |
4. Zdravstveno upozorenje iz stavka 3 .e u skladu je sa zahtjevima utvrđenim u članku 10. |
||
|
|
||
|
|
||
5 . Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 22. kojima se zahtjevi iz stavaka 3. i 4. prilagođuju s obzirom na znanstvena i tržišna kretanja te utvrditi i prilagoditi mjesto, oblik, izgled, dizajn i rotaciju zdravstvenih upozorenja. |
5. Države članice nadziru razvoj tržišta za proizvode koji sadrže nikotin, uključujući moguće dokaze o uporabi proizvoda među mladima koja dovodi do pušenja, te o rezultatima izvještavaju Komisiju. Na temelju podnesenih dokaza i znanstvenih studija Komisija izvještava Europski parlament i Vijeće o proizvodima koji sadrže nikotin pet godina nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive. U izvješću se ocjenjuje jesu li potrebne izmjene ove Direktive ili dodatno zakonodavstvo. |
Amandman 72
Prijedlog Direktive
Članak 19.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
biljni proizvodi za pušenje. |
biljni proizvodi za pušenje. |
1. Svaki jedinični paket i svako vanjsko pakiranje biljnih proizvoda za pušenje nose sljedeće zdravstveno upozorenje: |
1. Svaki jedinični paket i svako vanjsko pakiranje biljnih proizvoda za pušenje nose sljedeće zdravstveno upozorenje: |
Ovaj proizvod može štetiti vašem zdravlju. |
Ovaj proizvod može štetiti vašem zdravlju. |
2. Zdravstveno upozorenje tiska se na prednjoj i stražnjoj vanjskoj površini jediničnog paketa i na bilo kojem vanjskom pakiranju. |
2. Zdravstveno upozorenje tiska se na prednjoj i stražnjoj vanjskoj površini jediničnog paketa i na bilo kojem vanjskom pakiranju. |
3. Zdravstveno upozorenje u skladu je sa zahtjevima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Ono pokriva najmanje 30 % područja odgovarajuće površine jediničnog paketa i svih vanjskih pakiranja. Taj se omjer povećava na 32 % u državama članicama koje imaju dva službena jezika i na 35 % u državama članicama koje imaju tri službena jezika. |
3. Zdravstveno upozorenje u skladu je sa zahtjevima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Ono pokriva najmanje 30 % područja odgovarajuće površine jediničnog paketa i svih vanjskih pakiranja. Taj se omjer povećava na 32 % u državama članicama koje imaju dva službena jezika i na 35 % u državama članicama koje imaju više od dva službena jezika. |
Amandman 73
Prijedlog Direktive
Članak 19.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Članak 19.a |
|
Proizvodi koji imitiraju duhan |
|
Zabranjeni su proizvodi koji imitiraju duhan i privlačni su maloljetnicima pa mogu potaknuti korištenje duhanskih proizvoda. |
Amandman 74
Prijedlog Direktive
Članak 20. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučaju kršenja nacionalnih odredaba donesenih u skladu s ovom Direktivom i donose sve mjere radi osiguravanja njihove provedbe. Predviđene kazne učinkovite su, razmjerne i odvraćajuće. |
3. Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučaju kršenja nacionalnih odredaba donesenih u skladu s ovom Direktivom i donose sve mjere radi osiguravanja njihove provedbe. Predviđene kazne učinkovite su, razmjerne i odvraćajuće. Sve financijske kazne koje se primjenjuju u slučaju namjernih kršenja takve su da poništavaju gospodarsku prednost koju se kršenjem želi ostvariti. |
Amandman 75
Prijedlog Direktive
Članak 22.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ovlast usvajanja delegiranih akata dodijeljena Komisiji podliježe uvjetima utvrđenima ovim člankom. |
1. Ovlast usvajanja delegiranih akata dodijeljena Komisiji podliježe uvjetima utvrđenima ovim člankom. |
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2., članka 3. stavka 3., članka 4. stavka 3., članka 4. stavka 4., članka 6. stavka 3., članka 6. stavka 9., članka 6. stavka 10 ., članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3., članka 10. stavka 5., članka 11. stavka 3., članka 13. stavka 3. , članka 13. stavka 4., članka 14. stavka 9., članka 18. stavka 2. i članka 18. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od [Ured za publikacije: upišite datum stupanja na snagu ove Direktive]. |
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2., članka 3. stavka 3., članka 4. stavka 3., članka 4. stavka 4., članka 6. stavka 10.a , članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3., članka 10. stavka 5., članka 11. stavka 3., članka 13. stavka 4. i članka 14. stavka 9. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od [Ured za publikacije: upišite datum stupanja na snagu ove Direktive]. Komisija priprema izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produžuje na razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće takvom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |
3. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku poništiti delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2., članka 3. stavka 3., članka 4. stavka 3., članka 4. stavka 4., članka 6. stavka 3. , članka 6. stavka 9. , članka 6. stavka 10. , članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3., članka 10. stavka 5., članka 11. stavka 3., članka 13. stavka 3. , članka 13. stavka 4., članka 14. stavka 9., članka 18. stavka 2. i članka 18. stavka 5. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedene u toj odluci. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
3. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku poništiti delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2., članka 3. stavka 3., članka 4. stavka 3., članka 4. stavka 4., članka 6. stavka 10.a , članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3., članka 10. stavka 5., članka 11. stavka 3., članka 13. stavka 4. i članka 14. stavka 9. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedene u toj odluci. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istovremeno priopćava Europskom parlamentu i Vijeću. |
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istovremeno priopćava Europskom parlamentu i Vijeću. |
5. Akt delegiran u skladu s člankom 3. stavkom 2., člankom 3. stavkom 3., člankom 4. stavkom 3., člankom 4. stavkom 4., člankom 6. stavkom 3. , člankom 6. stavkom 9. , člankom 6. stavkom 10. , člankom 8. stavkom 4., člankom 9. stavkom 3., člankom 10. stavkom 5., člankom 11. stavkom 3., člankom 13. stavkom 3. , člankom 13. stavkom 4., člankom 14. stavkom 9., člankom 18. stavkom 2. i člankom 18. stavkom 5. stupa na snagu samo ako niti Parlament niti Vijeće nisu uložili primjedbe u roku od dva mjeseca nakon što su o aktu obaviješteni Parlament i Vijeće ili ako su, prije isteka toga roka, i Parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće ulagati primjedbe. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |
5. Akt delegiran u skladu s člankom 3. stavkom 2., člankom 3. stavkom 3., člankom 4. stavkom 3., člankom 4. stavkom 4., člankom 6. stavkom 10.a , člankom 8. stavkom 4., člankom 9. stavkom 3., člankom 10. stavkom 5., člankom 11. stavkom 3., člankom 13. stavkom 4. i člankom 14. stavkom 9. stupa na snagu samo ako niti Parlament niti Vijeće nisu uložili primjedbe u roku od dva mjeseca nakon što su o aktu obaviješteni Parlament i Vijeće ili ako su, prije isteka toga roka, i Parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće ulagati primjedbe. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |
Amandman 76
Prijedlog Direktive
Članak 23. – stavak 1. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Najkasnije pet godina od datuma navedenog u članku 25. stavku 1. Europska komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija izvješće o primjeni ove Direktive. |
Najkasnije tri godine od datuma navedenog u članku 25. stavku 1. Europska komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija izvješće o primjeni ove Direktive. |
Amandman 77
Prijedlog Direktive
Članak 23. – stavak 2. – podstavak 1. – točka ca (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 78
Prijedlog Direktive
Članak 23. – stavak 2. – podstavak 1. – točka cb (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 79
Prijedlog Direktive
Članak 23. – stavak 2. – podstavak 1. – točka cc (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 80
Prijedlog Direktive
Članak 23. – stavak 2. – podstavak 1. – točka cd (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 81
Prijedlog Direktive
Članak 23. – stavak 3.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
3.a Države članice svake dvije godine izvješćuju Komisiju o provedbi mjera donesenih u skladu s Preporukom Vijeća 2003/54/EZ od 2. prosinca 2002. o sprečavanju pušenja i inicijativama za snažnije kontrole duhana, osobito kad je riječ o starosnim granicama utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu, kao i o njihovim planovima za povećanje starosne granice kako bi se stvorio„naraštaj nepušača”. |
Amandman 82
Prijedlog Direktive
Članak 24.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice ne zabranjuju niti ograničavaju uvoz, prodaju ili konzumiranje duhana ili srodnih proizvoda koji su u skladu s ovom Direktivom. |
1. U skladu sa stavcima 2. i 3. države članice ne zabranjuju niti ograničavaju uvoz, prodaju ili konzumiranje duhana ili srodnih proizvoda koji su u skladu s ovom Direktivom. |
2. Država članica ipak može zadržati strožije nacionalne odredbe koje se primjenjuju na sve proizvode , u područjima obuhvaćenima Direktivom, zbog važnih potreba povezanih sa zaštitom javnog zdravlja . Država članica također može donijeti strože odredbe zbog razloga povezanih s njezinom konkretnom situacijom ako su opravdane potrebom zaštite javnog zdravlja. Takve nacionalne odredbe moraju se dostaviti Komisiji zajedno s obrazloženjem za njihovo zadržavanje ili donošenje. U roku od šest mjeseci od datuma primitka obavijesti, Komisija prihvaća ili odbacuje odredbe nakon što odredi jesu li ili nisu opravdane, potrebne i razmjerne s obzirom na njihov cilj, imajući u vidu visoku razinu zaštite zdravlja koju jamči ova Direktiva te mogu li ili ne poslužiti kao sredstvo za proizvoljnu diskriminaciju ili prikriveno ograničavanje trgovine među državama članicama. Ukoliko u tom roku Komisija ne donese odluku, te nacionalne odredbe smatraju se odobrenima. |
2. Država članica ipak može zadržati ili uvesti strožije nacionalne odredbe u područjima obuhvaćenima Direktivom ako su te mjere u skladu s Ugovorom. Takve nacionalne odredbe jednako se primjenjuju na sve proizvode, uključujući one koji su uvezeni iz druge države članice ili treće zemlje. Njih se dostavlja Komisiji zajedno s obrazloženjem za njihovo zadržavanje ili donošenje. U roku od šest mjeseci od datuma primitka obavijesti, Komisija će prihvatiti ili odbaciti odredbe nakon što odredi jesu li ili nisu opravdane, potrebne i razmjerne s obzirom na njihov cilj, imajući u vidu visoku razinu zaštite zdravlja koju jamči ova Direktiva te mogu li ili ne poslužiti kao sredstvo za proizvoljnu diskriminaciju ili prikriveno ograničavanje trgovine među državama članicama. Ukoliko u tom roku Komisija ne donese odluku, te nacionalne odredbe smatraju se odobrenima. |
3. Ova Direktiva ne utječe na pravo država članica da u skladu s Ugovorom zadrže ili donesu nacionalne odredbe o aspektima koji nisu uređeni ovom Direktivom. Te nacionalne odredbe moraju biti opravdane važnim razlozima od javnog interesa te biti potrebne i razmjerne s obzirom na njihov cilj. Ne smiju biti sredstvo za proizvoljnu diskriminaciju ili prikriveno ograničavanje trgovine između država članica te ne smiju ugroziti punu primjenu ove Direktive. |
3. Ova Direktiva ne utječe na pravo država članica da zadrže ili donesu nacionalne odredbe o aspektima koji nisu uređeni ovom Direktivom, ako su u skladu s Ugovorom . Jednako se primjenjuju na sve proizvode, uključujući one uvezene iz druge države članice ili treće zemlje, ne smiju poslužiti kao sredstvo za proizvoljnu diskriminaciju ili prikriveno ograničavanje trgovine među državama članicama niti ugrožavati punu primjenu ove Direktive. |
Amandman 83
Prijedlog Direktive
Članak 25. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do [Ured za publikacije, unesite točan datum: stupanje na snagu + 18 mjeseca]. Tekst tih propisa odmah dostavljaju Komisiji. |
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do … (**) i u slučaju članka 6. najkasnije do … (***) najkasnije. Tekst tih propisa odmah dostavljaju Komisiji. |
Amandman 84
Prijedlog Direktive
Članak 26.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Prijelazna odredba |
Prijelazna odredba |
||||
Države članice mogu omogućiti da se sljedeći proizvodi, koji nisu u skladu s ovom Direktivom, stavljaju na tržište do [Ured za publikacije, unesite točan datum: stupanje na snagu + 24 mjeseci]: |
Države članice mogu omogućiti da se sljedeći proizvodi, koji nisu u skladu s ovom Direktivom, stavljaju na tržište do … (****): |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
Države članice mogu omogućiti da se proizvodi koji sadrže nikotin, koji nisu u skladu s ovom Direktivom, stavljaju na tržište do … (*****) : |
Amandman 85
Prijedlog Direktive
Prilog – I. (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
Prilog – I. |
|
Aditivi dopušteni za upotrebu u duhanskim proizvodima |
|
Kemijski naziv aditiva – funkcija – najviša dopuštena razina |
Amandman 86
Prijedlog Direktive
Prilog I.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Popis tekstualnih upozorenja |
Popis tekstualnih upozorenja |
||||
(iz članka 9. i članka 10. stavka 1.) |
(iz članka 9. i članka 10. stavka 1.) |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
(1) Predmet je vraćen na razmatranje nadležnom odboru sukladno članku 57. stavku 2, drugom podstavku (A7-0276/2013).
(2) SL L 353, 31.12.2008., str. 1.
(3) SL L 311, 28.11.2001., str. 67., kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2011/62/EU, SL L 174, 1.7.2011., str. 74.
(*) 36 mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive.
(**) Stupanje na snagu + 18 mjeseci.
(***) Stupanje na snagu + 36 mjeseci.
(****) Stupanje na snagu + 24 mjeseca.
(*****) Stupanje na snagu + 36 mjeseci.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/164 |
P7_TA(2013)0399
Protokol između EU-a i Mauritanije o mogućnostima ribolova i financijskog doprinosa ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o zaključenju protokola kojim se određuju mogućnosti ribolova i financijskog doprinosa utvrđene Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske unije i Islamske Republike Mauritanije za razdoblje od dvije godine (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))
(Suglasnost)
(2016/C 181/25)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (15777/2012), |
— |
uzimajući u obzir Protokol kojim se određuju mogućnosti ribolova i financijskog doprinosa utvrđene Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske unije i Islamske Republike Mauritanije za razdoblje od dvije godine (15781/2012), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0419/2012), |
— |
uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A7-0184/2013), |
1. |
daje pristanak za sklapanje sporazuma; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Islamske Republike Mauritanije. |
2013. listopad 09
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/166 |
P7_TA(2013)0407
Rekreacijska plovila i osobna plovila na vodomlazni pogon ***I
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2016/C 181/26)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0456), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0212/2011), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 8. Prosinca 2011. (1), |
— |
uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 31. svibnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za promet i turizam (A7-0213/2012), |
1. |
usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
2. |
traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
3. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
(1) SL C 43, 15.2.2012., str. 30.
P7_TC1-COD(2011)0197
Stajalište Europskog paralamenta usvojeno u prvom čitanju od 9. listopada 2013. radi donošenja Direktive 2013/…/Europskog parlamenta i Vijeća o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon i o stavljanju izvan snage Direktive 94/25/EZ
(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2013/53/EU)
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/167 |
P7_TA(2013)0408
Priznavanje stručnih kvalifikacija i administrativna suradnja putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta ***I
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2016/C 181/27)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0883), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. članak 46., članak 53. stavak 1. i članke 62. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0512/2011), |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 3., članak 46, članak 53 stavak 1. i članak 62 Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2012. (1), |
— |
uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 26. lipnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir članke 55. i 37. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0038/2013), |
1. |
usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
2. |
prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
3. |
zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
4. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
(1) SL C 191, 29.6.2012., str. 103.
P7_TC1-COD(2011)0435
Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. listopada 2013. radi donošenja Direktive 2013/…/EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”)
(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2013/55/EU)
PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI
Izjava Komisije
Komisija će pri pripremi delegiranih akata iz članka 57.c stavka 2. osigurati istodoban, pravovremen i primjeren prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću te će dosta unaprijed provoditi odgovarajuća i transparentna savjetovanja, posebno sa stručnjacima iz nadležnih vlasti i tijela, strukovnih udruženja i obrazovnih ustanova u svim državama članicama i po potrebi sa stručnjacima među socijalnim partnerima.”
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/168 |
P7_TA(2013)0409
Sporazum između Europske unije i Republike Armenije o olakšavanju izdavanja viza ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Armenije o pojednostavljenju izdavanja viza (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))
(Suglasnost)
(2016/C 181/28)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (05835/2013), |
— |
uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Armenije o pojednostavljenju izdavanja viza (16913/2012), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0112/2013), |
— |
uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A7-0290/2013), |
1. |
daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Armenije. |
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/169 |
P7_TA(2013)0410
Sporazum između Europske unije i Republike Armenije o ponovnom prihvatu osoba koje borave bez dozvole ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. o nacrtu odluke Vijeća o zaključivanju sporazuma između Europske unije i Republike Armenije o ponovnom prihvatu osoba koje borave bez dozvole (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))
(Suglasnost)
(2016/C 181/29)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (05859/2013), |
— |
uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Republike Armenije o ponovnom prihvatu osoba koje borave bez dozvole (05860/2013), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 79. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0113/2013), |
— |
uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A7-0289/2013), |
1. |
daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
2. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Armenije. |
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/170 |
P7_TA(2013)0413
Ocjena utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš ***I
Amandmani koje je Europski parlament usvojio 9. listopada 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) (1)
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2016/C 181/30)
Amandman 1
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 2
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 3
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 3.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 4
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 3.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 5
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 3.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 6
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 7
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 4.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 8
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 4.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 9
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 10
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 11.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 11
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 11.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 12
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 12.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 13
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 12.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 14
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 12.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 15
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 12.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 16
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 12.d (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 17
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 13.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 18
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 13.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 19
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 13.b (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 20
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 13.c (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 21
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 16.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 22
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 16.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 23
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 17.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 24
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 18.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 25
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 19.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 102
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 19.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 27
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 20.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 28
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 21.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 29
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 22.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 30
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 22.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 31
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 23.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
(Pri pragovima za proizvodnju sirove nafte i prirodnog plina iz Priloga I. Direktivi 2011/92/EU ne uzimaju se u obzir posebnosti razine proizvodnje nekonvenciolnih ugljikovodika koje su često veoma promjenjive i manje. U skladu s tim, usprkos utjecaju na okoliš koji imaju, projekti u vezi s takvim ugljikovodicima ne podliježu obveznoj procjeni utjecaja na okoliš. U skladu s načelom predostrožnosti, kako se zahtijeva u Rezoluciji Europskog parlamenta od 21. studenog 2012. o utjecaju na okoliš djelatnosti povezanih s dobivanjem plina i nafte iz škriljevca, bilo bi primjereno uključiti nekonvencionalne ugljikovodike (naftu i plin iz škriljevca, „plin iz gustih formacija”, „metan ugljenih slojeva”), definirane sukladno njihovim geološkim osobinama, neovisno o izvađenoj količini, u Prilog I. Direktivi 2011/92/EU, tako ta projekti u vezi s takvim ugkljikovodicima sustavno podliježu procjeni utjecaja na okoliš. |
Amandman 32
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 24.a (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 33
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 26.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 34
Prijedlog Direktive
Uvodna izjava 27.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
Briše se. |
Amandman 36
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka aa (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka a – alineja 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 37
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka ab (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka c
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 38
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 39
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka g
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandman 41
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka gb (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 42
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka gc (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||||
|
|
Amandman 43
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka gd (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 44
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka ge (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 45
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka gf (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 46
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka gg (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 47
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 2. – točka gh (nova)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 48
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka c
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
||||
|
|
Amandman 49
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka c
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
4. Ova se direktiva ne primjenjuje na projekte koji su detaljno usvojeni određenim aktom nacionalnog zakonodavstva, budući da se ciljevi ove direktive, uključujući i cilj dostavljanja informacija, postižu zakonodavnim postupkom. Svake dvije godine od datuma određenog člankom 2. stavkom 1. Direktive XXX [OPOCE molimo unesite broj te Direktive], države članice obavještavaju Komisiju o bilo kakvoj primjeni te odredbe. |
Briše se. |
Amandman 50
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1. – podtočka ca (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 1. – stavak 4.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 51
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 1.a (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 2. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 52
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 2.
Direktiva 2011/92/EU
Članak 2. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
3. Projekti za koje obveza procjenjivanja utjecaja na okoliš proizlazi istovremeno iz ove Direktive i zakonodavstva Unije predmet su usklađenih ili zajedničkih postupaka kojima se zadovoljavaju uvjeti utvrđeni relevantnim zakonodavstvom Unije. |
3. Projekti za koje obveza procjenjivanja utjecaja na okoliš proizlazi istovremeno iz ove Direktive i zakonodavstva Unije predmet su usklađenih ili zajedničkih postupaka kojima se zadovoljavaju uvjeti utvrđeni relevantnim zakonodavstvom Unije, osim u slučajevima kad države članice smatraju da bi primjena tih postupaka mogla biti nerazmjerna . |
U okviru usklađenog postupka, nadležno tijelo usklađuje različite pojedinačne procjene koju zahtijeva odgovarajuće zakonodavstvo Unije i koje objavljuje nekoliko nadležnih tijela, ne dovodeći u pitanje bilo koju odredbu iz drugog relevantnog zakonodavstva Unije, koja je s time u suprotnosti . |
Za projekte koji su predmet usklađenog postupka, nadležno tijelo usklađuje različite pojedinačne procjene koju zahtijeva odgovarajuće zakonodavstvo Unije i koje objavljuju različita nadležna tijela, ne dovodeći u pitanje drugo relevantno zakonodavstvo Unije |
U okviru zajedničkog postupka nadležne vlasti objavljuju procjenu utjecaja na okoliš, koja uključuje procjene jednog ili više tijela ne dovodeći u pitanje bilo koje odredbe iz drugog relevantnog zakonodavstva Unije, koje su s time u suprotnosti . |
Za projekte koji su predmet zajedničkog postupka nadležne vlasti objavljuju procjenu utjecaja na okoliš, koja uključuje procjene jednog ili više tijela ne dovodeći u pitanje druge odredbe relevantnog zakonodavstva Unije. |
Države članice imenuju nadležno tijelo koje je odgovorno za olakšavanje postupka odobravanja provedbe za svaki projekt. |
Države članice mogu imenovati nadležno tijelo odgovorno za olakšavanje postupka odobravanja provedbe za svaki projekt. |
|
Na zahtjev države članice, Komisija osigurava potrebnu podršku kako bi se odredili i proveli usklađeni ili zajednički postupci sukladno ovom članku. |
|
U svim procjenama utjecaja na okoliš, investitor dokazuje u izvješću o okolišu da je u obzir uzeto bilo koje drugo zakonodavstvo Unije koje se odnosi na predloženo izvođenje radova za koje je zatražena pojedinačna procjena utjecaja na okoliš. |
Amandman 53
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 2.a (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 2. – stavak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
|
|
Amandman 54
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 3.
Direktiva 2011/92/EU
Članak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
Članak 3. |
Članak 3. |
||||
Procjena utjecaja na okoliš utvrđuje, opisuje i procjenjuje na odgovarajući način, u svjetlu svakog pojedinog slučaja i u skladu s člancima 4. do 11., izravne i neizravne značajne učinke projekta na sljedeće čimbenike: |
Procjena utjecaja na okoliš utvrđuje, opisuje i procjenjuje na odgovarajući način, u svjetlu svakog pojedinog slučaja i u skladu s člancima 4. do 11., izravne i neizravne značajne učinke projekta na sljedeće čimbenike: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Amandman 55 i 127 REV
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 4.
Direktiva 2011/92/EU
Članak 4.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
Amandman 56
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 5.
Direktiva 2011/92/EU
Članak 5. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Ako se procjena utjecaja na okoliš mora provesti u skladu s člancima 5. do 10., investitor priprema izvješće o okolišu. Izvješće o okolišu temelji se na odluci u skladu sa stavkom 2. ovog članka i sadrži informacije koje bi se mogle opravdano zahtijevati za donošenje utemeljene odluke o utjecaju na okoliš predloženog projekta, uzimajući u obzir trenutačno znanje i metode procjene, obilježja, tehnički kapacitet i lokaciju projekta, obilježja potencijalnog utjecaja, alternative predloženom projektu i mjeru u kojoj su određena pitanja primjerenije obrađena na različitim razinama, uključujući na razini planiranja, ili na temelju drugih zahtjeva za procjenjivanje. Detaljan popis informacija koje treba dostaviti u izvješću o okolišu naveden je u Prilogu IV. |
1. Ako se procjena utjecaja na okoliš mora provesti u skladu s člancima 5. do 10., investitor podnosi izvješće o okolišu. Izvješće o okolišu temelji se na mišljenju u skladu sa stavkom 2. ovog članka ako je takvo mišljenje objavljeno i sadrži informacije koje bi se mogle opravdano zahtijevati za donošenje utemeljene odluke o utjecaju na okoliš predloženog projekta, uzimajući u obzir trenutačno znanje i metode procjene, obilježja, tehnički kapacitet i lokaciju projekta i obilježja potencijalnog utjecaja. Izvješće o okolišu također uključuje razumne alternative koje razmatra investitor, koje su relevantne za predloženi projekt i njegove specifične karakteristike Detaljan popis informacija koje treba dostaviti u izvješću o okolišu naveden je u Prilogu IV. Netehnički sažetak informacija uključuje se u izvješće o okolišu. |
Amandman 57
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 5.
Direktiva 2011/92/EU
Članak 5. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
2. Nadležno tijelo nakon savjetovanja s tijelima iz članka 6. stavka 1. i investitorom određuje opseg i razinu ulaženja u potankosti kod informacija koje investitor navodi u izvješću o okolišu u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Ono posebno određuje sljedeće: |
2. Kad investitor tako zatraži nadležno tijelo nakon savjetovanja s tijelima iz članka 6. stavka 1. i s investitorom , objavljuje mišljenje u kojem određuje opseg i razinu ulaženja u potankosti kod informacija koje investitor navodi u izvješću o okolišu u skladu sa stavkom 1. ovog članka, uključujući prvenstveno: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Nadležno tijelo može također zatražiti pomoć akreditiranih i tehnički kompetentnih stručnjaka iz stavka 3. ovog članka. Od investitora se mogu naknadno zatražiti dodatne informacije samo ako je to opravdano zbog novih okolnosti i ako nadležno tijelo to propisno obrazloži. |
Nadležno tijelo može također zatražiti pomoć neovisnih, kvalificiranih i tehnički kompetentnih stručnjaka iz stavka 3. ovog članka. Od investitora se mogu naknadno zatražiti dodatne informacije samo ako je to opravdano zbog novih okolnosti i ako nadležno tijelo to propisno obrazloži. |
Amandman 106
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 5.
Direktiva 2011/92/EU
Članak 5. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
3. Kako bi se zajamčila potpunost i dovoljna kvaliteta izvješća o okolišu iz članka 5. stavka 1. |
3. Kako bi se zajamčila potpunost i dovoljna kvaliteta izvješća o okolišu iz članka 5. stavka 1. |
||||
|
|
||||
|
|
||||
Ako su akreditirani i tehnički kompetentni stručnjaci pomogli nadležnom tijelu u pripremi odluke iz članka 5. stavka 2., investitor neće koristiti iste stručnjake za pripremu izvješća o okolišu. |
Ako su kompetentni stručnjaci pomogli nadležnom tijelu u pripremi odluke iz članka 5. stavka 2., investitor neće koristiti iste stručnjake za pripremu izvješća o okolišu. |
||||
Detaljna pravila za korištenje i odabir akreditiranih i tehnički kompetentnih stručnjaka (na primjer potrebne kvalifikacije, dodjeljivanje zadatka ocjenjivanja, licenciranje i isključenje) određuju države članice. |
Detaljna pravila za korištenje i odabir kompetentnih stručnjaka (na primjer potrebne kvalifikacije i iskustvo , dodjeljivanje zadatka ocjenjivanja, licenciranje i isključenje) određuju države članice. |
||||
|
Od tijela koje pregledava procjenu utjecaja na okoliš traži se da nema nikakvih interesa ili poveznica s predmetom kako bi se izbjegao svaki sukob interesa. |
Amandman 59
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 5.a (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 61
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 6. – točka – a (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 6. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 107
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 6. – podtočka -a a (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 6. – stavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 63
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 6. – točka –a b (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 6. – stavak 3.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
|
|
Amandman 108
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 6. – podtočka -ac (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 6. – stavak 5.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 65
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 6. – točka b
Direktiva 2011/92/EU
Članak 6. – stavak 7.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
7. Rok za savjetovanje sa zainteresiranom javnosti o izvješću o okolišu iz članka 5. stavka 1. iznosi najmanje 30 dana i najviše 60 dana. Samo u iznimnim slučajevima, ako je to potrebno zbog prirode, složenosti, lokacije ili veličine predloženog projekta, nadležno tijelo može produžiti taj rok za dodatnih 30 dana; u tom slučaju nadležno tijelo obavještava investitora o razlozima produženja. |
7. Rok za savjetovanje sa zainteresiranom javnosti o izvješću o okolišu iz članka 5. stavka 1. iznosi najmanje 30 dana i najviše 60 dana. Samo u iznimnim slučajevima, ako je to potrebno zbog prirode, složenosti, lokacije ili veličine predloženog projekta, nadležno tijelo može produžiti taj rok za najviše 30 dana; u tom slučaju nadležno tijelo obavještava investitora o razlozima produženja. |
Amandman 66
Prijedlog Direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 6. – točka b a (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 6. – stavak 7.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 67
Prijedlog Direktive
Članak 1. – stavak 1. – točka 7.a (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 7. – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandmani 109, 93 i 130.
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 8.
Direktiva 2011/92/EU
Članak 8.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
1. Rezultati savjetovanja i informacije prikupljene u skladu s člancima 5., 6. i 7. uzimaju se u obzir u postupku izdavanja suglasnosti za izvođenje radova. Radi toga odluka o izdavanju suglasnosti sadrži sljedeće informacije: |
1. Rezultatima savjetovanja i informacijama prikupljenima u skladu s člancima 5., 6. i 7. poklanja se odgovarajuća pažnja te se detaljno procjenjuju u postupku izdavanja suglasnosti za izvođenje radova. Ako je donesena odluka o izdavanju ili odbijanju davanja suglasnosti za izvođenje radova , nadležno tijelo ili tijela o tome obavještavaju javnost u skladu s odgovarajućim postupcima, te javnosti daju na uvid sljedeće informacije: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Za projekte koji vrlo vjerojatno mogu imati znatan štetan prekogranični utjecaj nadležna tijela pružaju informacije o razlozima zbog kojih nisu uzeli u obzir komentare dobivene od dotične države članice tijekom savjetovanja provedenog u skladu s člankom 7. |
Za projekte koji vrlo vjerojatno mogu imati znatan štetan prekogranični utjecaj nadležna tijela pružaju informacije o razlozima zbog kojih nisu uzeli u obzir komentare dobivene od dotične države članice tijekom savjetovanja provedenog u skladu s člankom 7. |
||||
2. Ako se savjetovanjima i informacijama prikupljenim u skladu s člancima 5. , 6. i 7. zaključi da će projekt imati znatan štetan utjecaj na okoliš, nadležno tijelo, što prije i u bliskoj suradnji s tijelima iz članka 6. stavka 1. i s investitorom, razmatra treba li se izvješće o okolišu iz članka 5. stavka 1. revidirati, a projekt izmijeniti kako bi se izbjegao ili smanjio taj štetan utjecaj te jesu li potrebne dodatne mjere ublažavanja ili kompenzacije. |
2. Nadležno tijelo što prije i nakon savjetovanja s tijelima iz članka 6. stavka 1. i s investitorom, razmatra treba li odbiti dati suglasnost za izvođenje radova te treba li se izvješće o okolišu iz članka 5. stavka 1. revidirati, a projekt izmijeniti kako bi se izbjegao ili smanjio taj štetan utjecaj te jesu li na temelju relevantnog zakonodavstva potrebne dodatne mjere ublažavanja ili kompenzacije. |
||||
Ako nadležno tijelo odluči izdati suglasnost za izvođenje radova, ono osigurava da ta suglasnost obuhvaća mjere praćenja znatnih štetnih utjecaja na okoliš kako bi se procijenila provedba i očekivana učinkovitost mjera ublažavanja i kompenzacije te identificirali svi nepredvidivi štetni utjecaji . |
Ako nadležno tijelo odluči izdati suglasnost za izvođenje radova, ono na temelju relevantnog zakonodavstva osigurava da ta suglasnost obuhvaća mjere praćenja znatnih štetnih utjecaja na okoliš. |
||||
Vrsta parametara koje treba pratiti i trajanje praćenja razmjerni su vrsti, mjestu i veličini predloženog projekta te važnosti njegovog utjecaja na okoliš. |
|
||||
Postojeća pravila za praćenje utvrđena drugim zakonodavstvom Unije mogu se koristiti po potrebi. |
|
||||
3. Kada se nadležnom tijelu dostave sve potrebne informacije prikupljene u skladu s člancima 5., 6. i 7., uključujući, gdje je to relevantno, posebne procjene koje se zahtijevaju u sklopu drugog zakonodavstva Unije, a savjetovanja iz članaka 6. i 7. su završena, nadležno tijelo zaključuje svoju procjenu utjecaja projekta na okoliš u roku od tri mjeseca . |
3. Kada se nadležnom tijelu dostave sve potrebne informacije prikupljene u skladu s člancima 5., 6. i 7., uključujući, gdje je to relevantno, posebne procjene koje se zahtijevaju u sklopu drugog zakonodavstva Unije, a savjetovanja iz članaka 6. i 7. su završena, nadležno tijelo zaključuje svoju procjenu utjecaja projekta na okoliš u razdoblju koje je odredila država članica, a koje ne prelazi 90 dana . |
||||
Ovisno o prirodi, složenosti, lokaciji i veličini predloženog projekta nadležno tijelo može produžiti navedeni rok za dodatna tri mjeseca ; u tom slučaju nadležno tijelo obavještava investitora o razlozima koji opravdavaju to produženje i o datumu kada se njegova odluka očekuje. |
Ovisno o prirodi, složenosti, lokaciji i veličini predloženog projekta nadležno tijelo može , iznimno, produžiti navedeni rok za dodatno razdoblje koje je odredila država članica, a koje ne prelazi 90 dana ; u tom slučaju nadležno tijelo pisano obavještava investitora o razlozima koji opravdavaju to produženje i o datumu kada se njegova odluka očekuje. |
||||
4. Prije odluke o izdavanju ili odbijanju suglasnosti za izvođenje radova nadležno tijelo provjerava jesu li informacije u izvješću o okolišu iz članka 5. stavka 1. ažurirane, posebno u pogledu mjera predviđenih za sprečavanje, smanjenje i, ako je to moguće, neutraliziranje štetnih utjecaja. |
|
||||
|
4.a Odluka o davanju suglasnosti za izvođenje radova može se donijeti usvajanjem posebnog akta nacionalnog zakonodavstva, pod uvjetom da je nadležno tijelo provelo sve elemente procjene utjecaja na okoliš u skladu s odredbama ove Direktive |
||||
|
|
Amandman 69
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 9. – podtočka a
Direktiva 2011/92/EU
Članak 9. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
1. Ako je donesena odluka o izdavanju ili odbijanju davanja suglasnosti za izvođenje radova, nadležno tijelo ili tijela o tome obavještavaju javnost i tijela iz članka 6. stavka 1. u skladu s odgovarajućim postupcima, te javnosti stavljaju na raspolaganje sljedeće informacije: |
1. Ako je donesena odluka o izdavanju ili odbijanju davanja suglasnosti za izvođenje radova, ili druga odluka s ciljem ispunjavanja zahtjeva iz ove Direktive , nadležno tijelo ili tijela o tome obavještavaju javnost i tijela iz članka 6. stavka 1., što prije u skladu s nacionalnim postupcima te najkasnije u roku od 10 radnih dana . Nadležno tijelo ili tijela stavljaju na raspolaganje javnosti i tijelima iz članka 6. stavka 1. odluku u skladu s Direktivom 2003/4/EZ. |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amandman 120
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 9.a (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 9.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 72
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 9.b (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 10. – stavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 73
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 9.c (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 10.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 75
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 9.d (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Članak 11. – stavak 4. – podstavak 2.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||
|
|
Amandman 76
Prijedlog Direktive
Članak 1. – točka 11.
Direktiva 2011/92/EU
Članak 12.b – stavak 5.a (novi)
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
|
5a. Kada se to, zbog posebnih karakteristika određenih sektora ekonomske aktivnosti, smatra prikladnim u interesu ispravne procjene utjecaja na okoliš, Komisija, zajedno s državama članicama i sektorom o kojem je riječ, izrađuje smjernice karakteristične za sektor i kriterije koji se trebaju slijediti tako da se pojednostavi i olakša standardizacija procjene utjecaja na okoliš. |
Amandman 77
Prijedlog Direktive
Članak 2. – stavak 1. – podstavak 1.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
1. Države članice donose zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađenosti s ovom Direktivom do najkasnije [ DATUM ]. Bez odgode dostavljaju Komisiji tekst tih propisa i dokument u kojem objašnjavaju odnos između njih i ove Direktive. |
1. Države članice donose zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađenosti s ovom Direktivom do najkasnije… (**) Bez odgode dostavljaju Komisiji tekst tih propisa i dokument u kojem objašnjavaju odnos između njih i ove Direktive. |
Amandman 110
Prijedlog Direktive
Članak 3
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
Projekti za koje je zahtjev za davanje suglasnosti uveden prije datuma iz prvog podstavka članka 2. stavka 1. i za koje procjena utjecaja na okoliš nije zaključena prije tog datuma podliježu obvezama iz članaka 3. do 11. Direktive 2011/92/EU kako je izmijenjena ovom Direktivom. |
Projekti za koje je zahtjev za davanje suglasnosti uveden nakon datuma iz prvog podstavka članka 2. stavka 1. i za koje procjena utjecaja na okoliš nije zaključena prije tog datuma podliježu obvezama iz članaka 3. do 11. Direktive 2011/92/EU kako je izmijenjena ovom Direktivom, ako investitor zatraži da se nastavi s procjenom utjecaja na okoliš za njegov projekt u skladu s izmijenjenim odredbama . |
Amandmani 79, 112 i 126.
Prijedlog Direktive
Prilog – točka - 1. (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Prilog I.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amandman 80
Prijedlog Direktive
Prilog – točka - 1.a (nova)
Direktiva 2011/92/EU
Prilog II.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
Amandman 81
Prijedlog Direktive
Prilog – točka 1.
Direktiva 2011/92/EU
Prilog II.A
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
PRILOG II.A – PODACI IZ ČLANKA 4. STAVKA 3. |
PRILOG II.A – PODACI IZ ČLANKA 4. STAVKA 3. (INVESTITOROV SAŽETAK PODATAKA O PROJEKTIMA IZ PRILOGA II.) |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amandman 124
Prijedlog Direktive
Prilog – točka 2.
Direktiva 2011/92/EU
Prilog III. – točka 2. točka c– podtočka ii.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||
|
|
Amandmani 83 i 129/REV
Prijedlog Direktive
Prilog – točka 2.
Direktiva 2011/92/EU
Prilog IV.
Tekst koji je predložila Komisija |
Izmjena |
||||||||
PRILOG IV. – PODACI IZ ČLANKA 5. STAVKA 1. |
PRILOG IV. – PODACI IZ ČLANKA 5. STAVKA 1. (PODACI KOJE U IZVJEŠĆU O OKOLIŠU MORA DOSTAVITI INVESTITOR) |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
(1) Predmet je vraćen na razmatranje nadležnom odboru u skladu s člankom 57. stavkom 2. drugim podstavkom (A7-0277/2013).)
(2) SL L 316, 14.11.2012., str. 12.
(3) SL L 206, 22.7.1992., str. 7.
(4) Odluka Vijeća 2005/370/EZ od 17. veljače 2005. (SL L 124, 17.5.2005., str. 1.)
(*) Broj, datum i naslov Uredbe o uspostavljanju instrumenta za povezivanje Europe (2011/0302(COD)).
(**) 24 mjeseca od stupanja na snagu ove Direktive.
2013. listopad 10
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/212 |
P7_TA(2013)0415
Sudjelovanje Jordana u programima Unije ***
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordan, s druge strane, o Okvirnom sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordan o općim načelima sudjelovanja Hašemitske Kraljevine Jordan u programima Unije (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE))
(Suglasnost)
(2016/C 181/31)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (12138/2012), |
— |
uzimajući u obzir nacrt protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordan, s druge strane, o Okvirnom sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordan o općim načelima sudjelovanja Hašemitske Kraljevine Jordan u programima Unije (12135/2012), |
— |
uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 217. u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom, točkom (a) i člankom 218. stavkom 8. prvim podstavkom .Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0008/2013), |
— |
uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A7-0305/2013), |
1. |
daje suglasnost za sklapanje protokola; |
2. |
naglašava važnost daljnjeg promicanja uske suradnje i dijaloga s Hašemitskom Kraljevinom Jordan u okviru europske susjedske politike te unapređenja političkog i gospodarskog dijaloga između Unije i Jordana; |
3. |
podsjeća da je prema procjenama jordanskih vlasti više od 500 000 izbjeglica iz Sirije potražilo utočište u Jordanu te da kriza u Siriji ozbiljno utječe na gospodarstvo i proračun Jordana zbog financijskih sredstava potrebnih za pružanje humanitarne pomoći izbjeglicama; međutim žali zbog toga što je od kolovoza 2012. jordanska granica zatvorena za palestinske izbjeglice iz Sirije; |
4. |
stoga naglašava važnost pružanja odgovarajuće financijske, tehničke i humanitarne pomoći Jordanu; |
5. |
uvelike uvažava predanost Nj. V. kralja Abdulaha II. od Jordana pri promicanju sveobuhvatnih reformi na dobrobit Jordana i jordanskog naroda; naglašava važnost postizanja održivih rezultata preko tih reformi, osobito u smislu socijalne pravde; |
6. |
k tomu pozdravlja i podupire anticipativnu i konstruktivnu ulogu Jordana kao posrednika u naporima usmjerenima k pronalaženju trajnih rješenja za brojne sukobe na Bliskom istoku; |
7. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Hašemitske Kraljevine Jordan. |
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/213 |
P7_TA(2013)0416
Europski sustav nadzora granica (EUROSUR) ***I
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog sustava nadzora granica (EUROSUR) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2016/C 181/32)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0873), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točku (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0506/2011), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
— |
uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. lipnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A7-0232/2013), |
1. |
usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
2. |
prihvaća izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
3. |
traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
4. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
P7_TC1-COD(2011)0427
Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. listopada 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. …/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog sustava nadzora granica
(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1052/2013)
PRILOG ZAKONODAVNE REZOLUCIJE
Izjava Europskog parlamenta
Europski parlament naglašava da bi institucije EU-a u zakonodavnim tekstovima trebale nastojati koristiti odgovarajuću i neutralnu terminologiju kada se govori o pitanju državljana trećih zemalja čiji boravak na teritoriju država članica nisu odobrila tijela država članica ili čiji boravak više nije dopušten. U takvim bi slučajevima institucije EU-a trebale izbjegavati upotrebu riječi „nezakoniti” ako je moguće pronaći drugu formulaciju, a pri upućivanju na osobe trebao bi se u svakom slučaju koristiti termin „neregularni migranti”.
19.5.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 181/214 |
P7_TA(2013)0417
Prijenosne baterije i akumulatori koji sadrže kadmij ***I
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima s obzirom na stavljanje na tržište prijenosnih baterija i akumulatora koji sadrže kadmij namijenjenih za korištenje u bežičnim električnim alatima (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))
(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)
(2016/C 181/33)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0136), |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 192. stavak 1. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0087/2012), |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o upotrebi delegiranih akata i o predloženoj pravnoj osnovi, |
— |
uzimajući u obzir članak 294. stavak 3 i članak 192. stavak 1 Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 24. svibnja 2012. (1), |
— |
nakon savjetovanja s Odborom regija, |
— |
uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. lipnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
— |
uzimajući u obzir članke 55. i 37.a Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0131/2013), |
1. |
usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
2. |
traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
3. |
nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
(1) SL C 229, 31.7.2012., str. 140.
P7_TC1-COD(2012)0066
Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. listopada 2013. radi donošenja Direktive 2013/…/Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima s obzirom na stavljanje na tržište prijenosnih baterija i akumulatora koji sadrže kadmij namijenjenih za korištenje u bežičnim električnim alatima te gumbastih ćelija s niskim sadržajem žive te o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/603/EZ
(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2013/56/EU)