MIŠLJENJE NEZAVISNOG ODVJETNIKA
MANUELA CAMPOSA SÁNCHEZ‑BORDONE
od 11. siječnja 2024. ( 1 )
Predmet C‑624/22
Société BP France
protiv
Ministre de l’Économie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Conseil d’État (Državno vijeće, Francuska))
„Zahtjev za prethodnu odluku – Direktiva (EU) 2018/2001 – Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora – Proizvodnja goriva zajedničkom preradom – Dokazi o usklađenosti s kriterijima održivosti – Metoda masene bilance – Metoda određivanja udjela biljnih ulja obrađenih vodikom u gorivima dobivenim zajedničkom preradom – Metoda radioaktivnog ugljika 14C”
1. |
Francuski zakonodavac uveo je poticajni porez ( 2 ) za uključivanje zelenih goriva (biogoriva). Njime se nastoji postići da udio energije iz obnovljivih izvora koja se koristi u sektoru prometa dosegne razinu utvrđenu ciljevima Unije u pogledu održivosti i stvarne uštede emisija stakleničkih plinova. |
2. |
Kako bi se opravdala količina energije iz obnovljivih izvora koja se uzima u obzir prilikom obračuna tog poreza, u francuskom se pravnom pravilu zahtijeva da se nad uvezenim biogorivima provede analiza s pomoću radioaktivnog ugljika 14C ( 3 ). Ta analiza omogućuje provjeru stvarnog udjela bioloških molekula u gorivima dobivenim tehnikom zajedničke prerade. |
3. |
Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na usklađenost opisane nacionalne mjere s pravom Unije, s obzirom na to da ona možda nije u skladu s metodama provjere utvrđenim u direktivama o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te se možda protivi članku 34. UFEU‑a. |
4. |
Sud već raspolaže korisnom sudskom praksom ( 4 ) u pogledu primjene takozvane metode masene bilance (u daljnjem tekstu: MB) za provjeru usklađenosti s kriterijima održivosti biogoriva, propisanim člancima 17. i 18. Direktive 2009/28/EZ ( 5 ). Ta se sudska praksa može primijeniti na novu Direktivu (EU) 2018/2001 ( 6 ), ali je treba upotpuniti kako bi se odgovorilo na pitanja suda koji je uputio zahtjev u području koje je prilično tehničko. |
I. Pravni okvir
A. Pravo Unije
1. Direktiva 2018/2001
5. |
Člankom 25. („Uključivanje energije iz obnovljivih izvora u prometni sektor”) stavkom 1. propisuje se: „Radi uključivanja uporabe obnovljive energije u sektor prometa, svaka država članica određuje obvezu za opskrbljivače gorivom kako bi osigurala da udio obnovljive energije u konačnoj potrošnji energije u sektoru prometa bude najmanje 14 % do 2030. (minimalni udio), u skladu s okvirnom putanjom koju su postavile države članice […].” |
6. |
Člankom 28. („Ostale odredbe o obnovljivoj energiji u sektoru prometa”) stavkom 5. određuje se: „Komisija do 31. prosinca 2021. donosi delegirane akte u skladu s člankom 35. radi dopune ove Direktive određivanjem metodologije kojom se utvrđuje udio biogoriva, i bioplina za promet, koje je rezultat prerade biomase u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima i određivanjem metodologije za ocjenu uštede emisija stakleničkih plinova zbog uporabe obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika, čime se osigurava da se za CO2 ne dodjeljuju jedinice za izbjegnute emisije, za čije su hvatanje već dodijeljene jedinice emisija na temelju drugih pravnih odredaba.” |
7. |
U skladu s člankom 29. („Kriteriji održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase”): „1. Energija iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog podstavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. i stavku 10.:
[…] Kriterij održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova naveden u stavcima od 2. do 7. i stavku 10. primjenjuje se bez obzira na zemljopisno podrijetlo biomase. […] 12. Za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) prvog podstavka stavka 1. ovog članka i ne dovodeći u pitanje članke 25. i 26. države članice ne smiju ne uzeti u obzir biogoriva i tekuća biogoriva dobivena u skladu s ovim člankom, iz drugih razloga povezanih s održivošću. Ovim se stavkom ne dovodi u pitanje javna potpora dodijeljena u okviru programa potpora odobrenih prije 24. prosinca 2018. […].” |
8. |
U skladu s člankom 30. („Provjera usklađenosti s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova”): „1. Kad se biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase ili druga goriva koja su prihvatljiva kao dio brojnika navedenog u članku 27. stavku 1. točki (b) uzimaju u obzir za potrebe iz članaka 23. i 25. i iz članka 29. stavka 1. prvog podstavka točaka (a), (b) i (c), države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da pokažu da su kriteriji održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova iz članka 29. stavaka od 2. do 7. i stavka 10. ispunjeni. U te svrhe od gospodarskih subjekata zahtijevaju uporabu sustava masene bilance kojim se:
Sustavom masene bilance osigurava se da se svaka pošiljka u članku 7. stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) ili (c) samo jednom računa za potrebe izračuna konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora te se njime uključuju informacija o tome je li potpora dodijeljena za proizvodnju te pošiljke, te ako jest, o vrsti programa potpore. […] 3. Države članice donose mjere kojima osiguravaju da gospodarski subjekti podnose pouzdane informacije u pogledu usklađenosti s graničnim vrijednostima uštede emisija stakleničkih plinova određenima u članku 25. stavku 2., te donesenima na temelju tog stavka, i s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenima u članku 29. stavcima od 2. do 7. i stavku 10., te da gospodarski subjekti relevantnoj državi članici na zahtjev daju podatke koji su korišteni za pripremu informacija. Države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da osiguraju odgovarajući standard neovisne revizije podnesenih podataka te da podastru dokaze da su to učinili. […] […] 4. Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ili drugih goriva koja su prihvatljiva kao dio brojnika navedenog u članku 27. stavku 1. točki (b) pružaju točne podatke o uštedama emisija stakleničkih plinova za potrebe članka 25. stavka 2. i članka 29. stavka 10., dokazuju usklađenost s člankom 27. stavkom 3. i člankom 28. stavcima 2. i 4. ili dokazuju da pošiljke biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 29. stavcima od 2. do 7. […] 9. Kad gospodarski subjekt podastre dokaze ili podatke dobivene u skladu s programom za koji je bila donesena odluka na temelju stavka 4. ili 6. ovog članka, u mjeri predviđenoj tom odlukom, država članica od opskrbljivača ne zahtijeva daljnje dokaze o ispunjavanju kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova iz članka 29. stavaka od 2. do 7. i stavka 10. […].” |
2. Delegirana uredba (EU) 2023/1640 ( 7 )
9. |
Iako ratione temporis nije primjenjiva na ovaj spor, u Delegiranoj se uredbi 2023/1640 pružaju neki elementi prosudbe koji bi mogli biti korisni za njegovo rješavanje. |
10. |
U skladu s uvodnom izjavom 4.: „Kako bi se postigla ravnoteža između troškova provjere i točnosti ispitivanja, delegiranim se aktom gospodarskim subjektima omogućava primjena zajedničke usklađene ispitne metode, koja se temelji na ispitivanju radioaktivnog ugljika (14C), ili primjena vlastitih ispitnih metoda, koje mogu biti prilagođene za određeno poduzeće ili određeni proces. Međutim, kako bi se osigurala primjena zajedničke metode provjere na tržištu, gospodarski subjekti koji kao glavnu ispitnu metodu primjenjuju metodu koja nije ispitivanje radioaktivnog ugljika (14C) trebali bi na proizvodima redovito provoditi i ispitivanje radioaktivnog ugljika (14C) kako bi provjerili točnost glavne primijenjene ispitne metode. Nadalje, da bi se gospodarski subjekti navikli na primjenu ispitivanja radioaktivnog ugljika (14C) u kombinaciji s drugom ispitnom metodom kao glavnom metodom, u prvoj godini primjene te metodologije dopuštena je određena fleksibilnost u pogledu prihvatljivog postotka odstupanja između rezultata glavnih i drugih provjera.” |
B. Francusko pravo
1. Code des douanes (Carinski zakonik)
11. |
U skladu s člankom 266.quindecies ( 8 ): „I. – Obveznici plaćanja nacionalnog poreza na potrošnju predviđenog člankom 265. dužni su plaćati poticajni porez za uključivanje biogorivâ. […] III.– Poticajni porez za uključivanje biogorivâ temelji se na ukupnoj količini benzina odnosno dizelskih goriva na koju se taj porez obračunava tijekom kalendarske godine. Iznos poreza izračunava se zasebno, s jedne strane, za benzin i, s druge strane, za dizelska goriva. Taj je iznos jednak prihodu od osnovice za obračun utvrđene u prvom podstavku ovog stavka III. fiksnom tarifom iz stavka IV., na koju se primjenjuje koeficijent jednak razlici između ciljnog nacionalnog postotka uključivanja obnovljive energije u promet, koji se određuje u tom stavku IV., i udjela obnovljive energije sadržane u proizvodima obuhvaćenima osnovicom za obračun. Porez je jednak nuli ako je udio obnovljive energije veći od ciljnog nacionalnog postotka uključivanja obnovljive energije u promet ili jednak tom postotku. […] V.– A.– Udio obnovljive energije predstavlja udio, procijenjen u donjoj kaloričnoj vrijednosti, energije proizvedene iz obnovljivih izvora za koju porezni obveznik može dokazati da je sadržana u gorivima obuhvaćenim osnovicom za obračun […]. Energija sadržana u biogorivima obnovljiva je ako ta biogoriva ispunjavaju kriterije održivosti utvrđene člankom 17. Direktive 2009/28 […] u verziji koja je bila na snazi 24. rujna 2018. A.bis – U obzir se uzima samo energija sadržana u proizvodima čije je praćenje zajamčeno od njihove proizvodnje. Uredbom se utvrđuju načini praćenja primjenjivi na svaki proizvod s obzirom na sirovine iz kojih se dobiva i pravila o izračunavanju energije koja se primjenjuju u skladu s ovim stavkom V. […]” |
2. Uredba br. 2019‑570 o poticajnom porezu za uporabu energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa ( 9 )
12. |
U skladu s njezinim člankom 3., porezni obveznik treba dokazati, u svrhu primjene članka 266.quindecies stavka V. podstavka A Carinskog zakonika, da oporeziva goriva sadržavaju energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora i to, među ostalim, s pomoću evidencija zaliha za praćenje obnovljive energije. |
13. |
U skladu s člankom 4., te evidencije upućuju na „unošenje i iznošenje količina prihvatljivih proizvoda u posjedu vlasnika koji se zadržavaju uzimajući u obzir, među ostalim, uključivanje, prodaju, stjecanje i iznošenje utvrđene certifikatima”. |
14. |
U skladu s člankom 7., u njima se navode nazivi i količine prihvatljivih proizvoda koji sadržavaju obnovljivu energiju, neovisno o tome jesu li uključeni u oporeziva goriva, te „informacije potrebne za praćenje obnovljive energije koje je predvidjela [Administration des douanes et des droits indirects (Uprava za carine i neizravno oporezivanje, Francuska)]”. |
15. |
U skladu s člankom 8., sastavljanje evidencija zaliha za praćenje obnovljive energije dokazuje se ovjerom carinskih tijela. |
3. Okružnica od 18. kolovoza 2020. o TIRIB‑u ( 10 )
16. |
U Okružnici se gospodarske subjekte i upravne službe obavještava o načinima primjene TIRIB‑a. |
17. |
Poglavlje IV. („Načini praćenja prihvatljivih proizvoda za smanjenje porezne stope TIRIB‑a”) uključuje odjeljak V., koji se odnosi na vođenje evidencije zaliha, a točke 109. do 115. pododjeljka A. („Uzimanje u obzir stvarnog udjela biogoriva prilikom upisa u evidencije zaliha koje se vode u okviru TIRIB‑a”) glase kako slijedi: „109. Količine prihvatljivih proizvoda koji se prilikom unošenja upisuju u evidencije zaliha koje se vode u okviru TIRIB‑a trebaju odgovarati količini koju su carinska tijela priznala prilikom dolaska proizvoda u tvornicu pod carinskim nadzorom (UE)[ ( 11 )] ili trošarinsko skladište (EFS)[ ( 12 )]. U načelu je riječ o količinama upisanim u prateće isprave (DAU, DAE, DSA, DSAC). U slučaju isporuka goriva koja sadržavaju biogoriva primljenih prilikom unošenja u UE ili EFS, laboratorijski analizu treba provesti na temelju uzorka uzetog prilikom istovara pošiljke goriva koji omogućuje utvrđivanje stvarnog udjela biogoriva u primljenom proizvodu. Tu analizu treba provesti za sve vrste biogoriva. 110. U pratećim ispravama uz pošiljke goriva koje sadržava biogoriva treba navesti stvarnu količinu isporučenog proizvoda i stvarnu količinu biogoriva sadržanog u isporučenom gorivu. Ako se u pratećim ispravama uz pošiljke goriva navede količina biogoriva koja nije u skladu s fizičkom analizom provedenom u laboratoriju, u evidenciju zaliha može se upisati samo količina biogoriva stvarno sadržana u primljenom gorivu koja je utvrđena nakon fizičke analize provedene prilikom unošenja proizvoda u trošarinsko skladište. […]. 111. Za biljna ulja obrađena vodikom u obliku benzina ili dizelskog goriva, fizička laboratorijska analiza 14C treba odgovarati količini upisanoj u prateće isprave +/- 10 %. […] 114. Tu je laboratorijsku fizičku analizu obvezno provesti, prvi put, za svaki primitak goriva koji sadržava biogorivo za 2020. i za svakog dobavljača, a zatim za svakog novog dobavljača. Ako fizičke i kemijske analize pokažu količinu biogoriva koja odgovara količini navedenoj u pratećoj ispravi, fizičke analize budućih pošiljka tog dobavljača više nisu obvezne, ali se mogu nasumično provoditi na zahtjev nadležnog carinskog tijela. Ta laboratorijska analiza propisuje se za uvoz, isporuku unutar Zajednice i nacionalne isporuke goriva koje sadržava biogoriva prilikom primitka u prvom francuskom trošarinskom skladištu. 115. Jedini je cilj te fizičke analize utvrđivanje količine biogoriva primljene u UE ili EFS kako bi se navedena količina upisala u evidenciju sirovina koja se vodi u okviru TIRIB‑a. Tom se analizom ne nastoji odrediti sirovina od koje je dobiveno biogorivo. Sirovinu treba navesti u pratećim ispravama uz pošiljku, a osobito na certifikatu o održivosti. Navedena sirovina može se odrediti metodom masene bilance koja je priznata u dobrovoljnim programima održivosti”. |
II. Činjenice, spor i prethodna pitanja
18. |
Društvo BP France u Francusku uvozi goriva koja sadržavaju biljna ulja obrađena vodikom (u daljnjem tekstu: HVO ( 13 )) proizvedena u Španjolskoj postupkom zajedničke prerade. |
19. |
Zajednička prerada sastoji se od toga da se u rafineriji prije faze odsumporavanja biljna ulja pomiješaju s fosilnom sirovinom, čime ta biljna ulja pod utjecajem vodika postaju HVO. |
20. |
Tako zajednički prerađena goriva zaprimaju se u trošarinskom skladištu u Francuskoj prije nego što se puste u potrošnju. |
21. |
Društvo BP France zahtijevalo je od Conseila d’État (Državno vijeće, Francuska) poništenje Okružnice o TIRIB‑u. Konkretno, pobijalo je to što se u toj okružnici propisuje da se nad HVO‑ima, prilikom njihova primitka u prvo francusko trošarinsko skladište, mora provesti fizička laboratorijska analiza radi utvrđivanja stvarnog udjela bioloških molekula u njima. |
22. |
U prilog svojoj tužbi društvo BP France ukratko je iznijelo sljedeće argumente:
|
23. |
Tužena je uprava tvrdila da je jedini cilj fizičke analize utvrđivanje količine biogoriva koja je zaprimljena u prvom francuskom trošarinskom skladištu prije nego što se ta količina upiše u evidencije zaliha koje se posebno vode u okviru TIRIB‑a. Time se nastoji postići da se prihvatljivi proizvodi za smanjenje TIRIB‑a podudaraju s količinama biogoriva koje su stvarno isporučene u Francuskoj. |
24. |
Tužena uprava dodaje da bi Francuska država tako mogla ostvariti cilj uključivanja biogoriva u sektor prometa utvrđen Direktivom 2009/28. Cilj analize propisane Okružnicom o TIRIB‑u nije utvrđivanje sirovine od koje je dobiveno biogorivo ni provjera usklađenosti s kriterijima održivosti utvrđenih direktivama 2009/28 i 2018/2001. |
25. |
U tim je okolnostima Conseil d’État (Državno vijeće) uputio Sudu sljedeća prethodna pitanja:
|
III. Postupak pred Sudom
26. |
Tajništvo Suda zaprimilo je zahtjev za prethodnu odluku 30. rujna 2022. |
27. |
Pisana očitovanja podnijeli su društvo BP France, austrijska, francuska i nizozemska vlada, kao i Europska komisija. Svi oni sudjelovali su na raspravi održanoj 25. listopada 2023. |
IV. Ocjena
A. Uvodne napomene
1. Primjenjiva direktiva
28. |
Direktiva 2018/2001 stupila je na snagu 24. prosinca 2018. i njome je Direktiva 2009/28 stavljena izvan snage s učinkom od 1. srpnja 2021. ( 15 ). Sud koji je uputio zahtjev Sudu postavlja pitanje u pogledu tumačenja obiju direktiva, stoga zaključujem da, iz razloga koji se odnose na nacionalno pravo, smatra da je na spor primjenjiva Direktiva 2018/2001. |
29. |
Ako je tako, čini mi se da je dovoljno da Sud odluči samo o Direktivi 2018/2001, čiji je sadržaj članaka 29. i 30. u bitnome istovjetan sadržaju članaka 17. i 18. Direktive 2009/28. Tumačenje Suda u pogledu odredbi Direktive 2018/2001 u svakom će se slučaju moći primijeniti i na odgovarajuće odredbe Direktive 2009/28. |
2. Proizvodnja biogoriva
30. |
Za bolje razumijevanje spora potrebno je na temelju informacija koje se navode u odluci kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku ukratko objasniti kako se proizvode biogoriva ( 16 ) tehnikom zajedničke prerade i metode kojima se utvrđuje udio bioloških molekula u gotovom proizvodu. |
31. |
Postoje industrijska postrojenja namijenjena isključivo proizvodnji biogoriva (biorafinerije) u kojima ne dolazi do problema miješanja biogoriva sa sirovinama fosilnog podrijetla. S druge strane, postoje i tvornice, poput one u Castellónu (Španjolska) iz koje društvo BP France u Francusku uvozi biogoriva, koje primjenjuju tehniku zajedničke prerade kako bi zajednički, jednim postupkom, obradile biomasu i fosilne sirovine. |
32. |
Zajedničkom preradom u rafineriji se prerađuju sirovine biomase ( 17 ) zajedno s fosilnim sirovinama (koje uglavnom potječu od nafte) te se pretvaraju u gotovo gorivo ( 18 ). Goriva koja su dobivena takvom zajedničkom preradom moraju sadržavati određeni udio biogoriva ( 19 ). |
33. |
Tako se konačni proizvod dobiven zajedničkom preradom sastoji od molekula fosilnog podrijetla te bioloških molekula, pri čemu tehnički nije moguće odvojiti jedne molekule od drugih. Navedeni proizvod mora svakako sadržavati određen udio biogoriva, ali teško je utvrditi njihovu količinu. |
34. |
Može se precizno nadzirati točna količina biomase na ulasku u industrijski proces u rafineriji (tako što se vodi evidencija sirovina), ali je teško s jednakom točnošću po izlasku iz tog procesa odrediti koji je udio biomase u određenoj pošiljci. |
35. |
Ta teškoća nastaje zbog činjenice da protok sirovina tijekom prerade dovodi do nasumične distribucije bioloških molekula. Stoga određena pošiljka dobivena zajedničkom preradom može sadržavati više biogoriva od neke druge pošiljke. |
36. |
Čini se da je najpreciznija znanstvena metoda za mjerenje količine bioloških molekula u gorivima dobivenim zajedničkom preradom metoda 14C. To objašnjava činjenicu da je Komisija propisala njezinu primjenu prilikom donošenja Delegirane uredbe 2023/1640 koja se, kao što sam to već istaknuo, ne primjenjuje na ovaj spor ratione temporis. |
B. Prvo prethodno pitanje
37. |
Sud koji je uputio zahtjev želi znati, ukratko, (a) koristi li se metoda MB predviđena člankom 30. Direktive 2018/2001 samo za dokazivanje održivosti sirovina, biogoriva i njihovih mješavina ili (b) služi i za osiguravanje praćenja i sljedivosti udjela energije iz obnovljivih izvora u gotovim proizvodima dobivenim zajedničkom preradom. |
38. |
Cilj Direktive 2018/2001 promicanje je uporabe energije iz obnovljivih izvora, a države članice u tu svrhu:
|
39. |
Članci 29. i 30. Direktive 2018/2001 sadržavaju kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase (članak 29.) i pravila za provjeru usklađenosti s tim kriterijima (članak 30.). |
40. |
Direktivom 2009/28 provedeno je iscrpno usklađivanje kriterija održivosti, koje je zadržano u Direktivi 2018/2001. Prema tome, države ne mogu uvoditi druge dodatne kriterije, kao niti prestati s primjenom nekog od kriterija utvrđenih u članku 17. Direktive 2009/28 ( 20 ). |
41. |
Za dokazivanje usklađenosti s tim kriterijima održivosti, ako je to potrebno na temelju članka 30. Direktive 2018/2001 ( 21 ), zakonodavac Unije izabrao je metodu MB ( 22 ), ako je u skladu s uvjetima koji se navode u toj odredbi. |
42. |
Metodom MB uspostavlja se nadzorni lanac od proizvodnje do stavljanja na tržište, a temelji se na računovodstvenom sustavu i sustavu dokumentiranja uz neovisnu reviziju. Ta je metoda stoga jedan od „[…] mehaniz[ama] provjere namijenjen[ih] tomu da osiguraju pravilnu primjenu članka 17. [Direktive 2009/28 istovjetnog članku 29. Direktive 2018/2001]” ( 23 ), odnosno kriterija održivosti koji se mogu postaviti u pogledu biogoriva. |
43. |
Sud je bio u prilici osvrnuti se na tu metodu u presudi E.ON Biofor Sverige, pri čemu je istaknuo da je ona odabrana „[…] kako bi [se] zajamči[lo] da takav fizički odnos opstane od trenutka proizvodnje održivog biogoriva do njegove potrošnje. […] Zakonodavac Unije je […] osim toga istaknuo da primjena metode masene bilance za provjeravanje ispunjavanja kriterija mora očuvati cjelovitost sustava i istodobno spriječiti nerazumno opterećivanje industrije” ( 24 ). |
44. |
Člankom 30. stavkom 4. Direktive 2018/2001 omogućuje se provedba nadzora nad primjenom metode MB primjenom nacionalnih ili međunarodnih dobrovoljnih programa, koje je Komisija priznala ( 25 ), i određivanje standarda za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase kojima se može dokazati usklađenost s kriterijima održivosti iz članka 29. stavaka 2. do 7. ( 26 ). |
45. |
Kao što to ističe nizozemska vlada, Komisija te dobrovoljne programe može priznati samo ako se u okviru njih primjenjuje metoda MB ( 27 ). |
46. |
U predmetu o kojem je ovdje riječ, rafinerija iz koje društvo BP France uvozi biogoriva primjenjuje dobrovoljni program ( 28 ) koji je Komisija priznala ( 29 ) kako bi dokazala usklađenost s kriterijima održivosti iz Direktive 2018/2001. |
47. |
U tom se dobrovoljnom programu primjenjuje metoda MB u skladu sa zahtjevima iz članka 30. stavaka 1. i 2. Direktive 2018/2001. Tako je navedeno u uvodnoj izjavi 6. Provedbene odluke 2022/602. Međutim, u toj se odluci ništa ne navodi u pogledu mogućnosti primjene dobrovoljnog programa ISCC EU za utvrđivanje udjela bioloških molekula u gorivu dobivenom zajedničkom preradom. |
48. |
Slažem se s Komisijom te francuskom, nizozemskom i austrijskom vladom u pogledu toga da se člankom 30. Direktive 2018/2001 samo utvrđuje da je metoda MB primjerena za provjeru usklađenosti (biogoriva) s kriterijima održivosti iz navedene direktive, ali ne i za utvrđivanje udjela bioloških molekula koje se nalaze u biogorivima dobivenim zajedničkom preradom. |
49. |
Ništa u članku 30. Direktive 2018/2001 ne upućuje na to da se metoda MB mora primjenjivati za utvrđivanje udjela bioloških molekula koje sadržava gorivo dobiveno zajedničkom preradom. Ni u odlukama Komisije o priznavanju dobrovoljnih programa ne navodi se ništa o primjeni metode MB u te svrhe ( 30 ). |
50. |
Metodom MB moguće je izmjeriti količinu biogoriva koje ulazi u rafineriju i proizvedenom gorivu pripisati razmjeran udio održivosti. U skladu s informacijama dostavljenima Sudu, ta metoda ne bi bila prikladna za mjerenje točnog udjela bioloških molekula u svakoj pošiljci dobivenoj zajedničkom preradom. |
51. |
Zbog tog ograničenja metode MB, člankom 28. stavkom 5. Direktive 2018/2001 Komisiji je naloženo da donese delegirani akt u kojem će se odrediti metodologija kojom se utvrđuje udio biogoriva, i bioplina za promet, koje je rezultat prerade biomase u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima. |
52. |
Kako bi ispunila tu obvezu, Komisija je donijela Delegiranu uredbu 2023/1640 koja, kao što sam to već naveo, iako nije primjenjiva na ovaj spor ratione temporis (stupila je na snagu 8. rujna 2023.), može pružiti određene smjernice za tumačenje Direktive 2018/2001. |
53. |
Delegiranom uredbom 2023/1640 gospodarskim subjektima istodobno se dopušta da se koriste vlastitim metodama provjere ( 31 ) te ih se obvezuje da redovito ispituju točnost tih metoda provođenjem ispitivanja radioaktivnog ugljika (14C ( 32 )). Osim toga, zahtijeva se provjera ispitivanjem radioaktivnog ugljika (14C) na svim proizvodima za koje se tvrdi da imaju biološki sadržaj koji se temelji na ugljiku (članak 1. stavak 5. Delegirane uredbe 2023/1640). |
54. |
Ako se gospodarski subjekti odluče za metodu MB, postavlja se konkretan zahtjev da se „[z]a svaki […] proizvod prim[ijene] različiti konverzijski faktori koji najtočnije odgovaraju izmjerenom biološkom sadržaju na temelju rezultata ispitivanja radioaktivnog ugljika […]” ( 33 ). |
55. |
Stoga smatram da se Delegiranom uredbom 2023/1640 potvrđuje da metoda MB nije prikladna kako bi se, samo na temelju nje, utvrdio udio bioloških molekula u svakoj pošiljci biogoriva dobivenog zajedničkom preradom. |
56. |
Ukratko, smatram da se metoda MB, predviđena člankom 30. Direktive 2018/2001, primjenjuje kako bi se utvrdila usklađenost s kriterijima održivosti primjenjivima na sirovine, biogoriva i njihove mješavine, ali nije namijenjena mjerenju udjela bioloških molekula u biogorivu dobivenom zajedničkom preradom. |
C. Drugo prethodno pitanje
57. |
Sud koji je uputio zahtjev drugo prethodno pitanje postavlja za slučaj da se na prvo odgovori na način koji predlažem. |
58. |
Sud koji je uputio zahtjev želi znati protive li se članku 30. Direktive 2018/2001 propisi koji „[…] prilikom primitka u prvom nacionalnom trošarinskom skladištu uvoza goriva koja sadržavaju HVO‑e proizvedene u drugoj državi članici u okviru postupka zajedničke prerade, zahtijevaju provedbu fizičke analize udjela HVO-â u tim gorivima, čak i ako se tvornica u kojoj su proizvedena […] koristi sustavom masene bilance koji je potvrđen dobrovoljnim programom koji je Komisija priznala kao cjelovit program”. |
59. |
Francuska je TIRIB (koji je 2022. postao TIRUERT) uredila člankom 266.quindecies Carinskog zakonika, Uredbom br. 2019/570 i spornom Okružnicom o TIRIB‑u. Porezni obveznici koji stavljaju gorivo na tržište plaćaju taj porez na razliku između nacionalnog postotka, koji je utvrđen kao cilj uključivanja energije iz obnovljivih izvora u promet, i udjela energije iz obnovljivih izvora u gorivu stavljenom na tržište. |
60. |
Budući da se TIRIB temelji na godišnjoj količini potrošenog goriva, u Okružnici se zahtijeva provedba laboratorijske analize s pomoću radioaktivnog ugljika (14C) kako bi se mogao utvrditi stvarni udio bioloških molekula u biogorivima primljenima u Francuskoj. |
61. |
Društvo BP France smatra da nije prikladno zahtijevati primjenu metode 14C za goriva dobivena zajedničkom preradom. Osim toga, taj bi se zahtjev suprotstavljao primjeni metode MB i dobrovoljnih programa certificiranja koje je priznala Komisija. |
62. |
Ne slažem se s argumentima društva BP France iz razloga koje iznosim u nastavku. |
63. |
Kao prvo, usklađivanje provedeno Delegiranom uredbom 2023/1640 ne bi bilo potrebno da su metoda MB i dobrovoljni programi certificiranja bili dostatni i prikladni za mjerenje udjela bioloških molekula. |
64. |
Međutim, kao što sam to već istaknuo, ne čini se da je metoda MB prikladna za mjerenje navedenog udjela. Isti je slučaj prije stupanja na snagu Delegirane uredbe 2023/1640 s dobrovoljnim programima certificiranja, čiji je glavni cilj dokazati da su biogoriva usklađena s kriterijima održivosti iz članka 29. Direktive 2018/2001. |
65. |
Stoga se u Delegiranoj uredbi 2023/1640, za mjerenje udjela bioloških molekula u gorivima dobivenim zajedničkom preradom, kao jedina metoda ili kao dodatna metoda ako se primjenjuje druga metoda (MB, energetska bilanca, metode prinosa) predviđa metoda 14C. |
66. |
Kao drugo, točno je da, u skladu s člankom 30. stavkom 9. Direktive 2018/2001, ako gospodarski subjekt podastre dokaze ili podatke dobivene u skladu s dobrovoljnim programom certificiranja, koji je Komisija priznala, država članica od opskrbljivača ne zahtijeva daljnje dokaze o ispunjavanju kriterija održivosti iz članka 29. stavaka 2. do 7. navedene direktive. |
67. |
Međutim, tom se odredbom onemogućuje državama članicama da zahtijevaju dodatne dokaze (osim onih dostavljenih u okviru dobrovoljnog programa certificiranja) u pogledu poštovanja kriterija održivosti ( 34 ). Ništa se ne navodi u pogledu tih dodatnih dokaza o udjelima bioloških molekula u gorivima dobivenim zajedničkom preradom. |
68. |
Kao treće, Direktivom 2018/2001 promiče se uporaba dobrovoljnih programa certificiranja, koji podliježu pojačanim zahtjevima pouzdanosti, transparentnosti i neovisne revizije, kako bi se spriječila prijevara prilikom dostavljanja dokaza i podataka o usklađenosti biogoriva s kriterijima održivosti ( 35 ). |
69. |
Tim istim ciljevima (dobivanje pouzdanih i transparentnih podataka, sprečavanje prijevare) ( 36 ) mogla bi se, u načelu, opravdati nacionalna pravna pravila kojima se propisuje preciznija metoda, kao što je to 14C, za mjerenje udjela bioloških molekula u gorivima dobivenim zajedničkom preradom. |
70. |
Međutim, analize s pomoću radioaktivnog ugljika (14C), koje se propisuju Okružnicom o TIRIB‑u, ne bi (zbog suvišnosti) bile opravdane kad bi dobrovoljni program certificiranja koji primjenjuje proizvođač goriva dobivenog zajedničkom preradom već u početku uključivao takvu vrstu analize. To bi bio slučaj kad bi se tim programom potvrđivalo da je precizno izmjeren udio bioloških molekula u dobivenom gorivu. |
71. |
Na raspravi:
|
72. |
U svakom slučaju, na sudu je koji je uputio zahtjev da riješi spor koji stranke vode u pogledu uključivanja analize 14C, na temelju koje se može provjeriti udio bioloških molekula u uvezenom gorivu, u dobrovoljni program certificiranja koji primjenjuje društvo BP France. |
73. |
Iz dosad navedenoga može se zaključiti:
|
74. |
Iako se Delegirana uredbe 2023/1640 ne primjenjuje na spor ratione temporis, njezino donošenje mijenja prethodnu situaciju. Nakon što je ta uredba stupila na snagu, njome se za mjerenje udjela bioloških molekula u gorivima dobivenima zajedničkom preradom kao jedina metoda (ili dodatna metoda ako se primjenjuje druga metoda (MB, energetska bilanca, metoda prinosa)) predviđa analiza 14C. Nakon tog iscrpnog usklađivanja države članice više nisu ovlaštene donositi nacionalna pravna pravila kojima se nalaže provedba metode analize koja nije propisana navedenom uredbom. |
75. |
Osim toga, kao što je to Komisija potvrdila na raspravi, dobrovoljni programi certificiranja koje je Komisija priznala nakon stupanja na snagu Delegirane uredbe 2023/1640 moraju uključivati ne samo metodu MB kojom se dokazuje usklađenost s kriterijima održivosti, nego i metodu 14C kojom se dokazuje udio bioloških molekula u biogorivima dobivenim zajedničkom preradom, u skladu s odredbama navedene uredbe. |
76. |
Ukratko, predlažem da se na drugo prethodno pitanje odgovori tako da se članku 30. Direktive 2018/2001, do stupanja na snagu i primjene Delegirane uredbe 2023/1640, načelno nisu protivili nacionalni propisi poput onih spornih u ovom slučaju, kojima se zahtijeva provedba analize 14C radi preciznog mjerenja udjela bioloških molekula u gorivu dobivenom zajedničkom preradom, čak i ako se tvornica koristi metodom MB koja je potvrđena dobrovoljnim programom koji je Komisija priznala kao cjelovit program. |
D. Treće prethodno pitanje
77. |
Treće prethodno pitanje oblikovano je na složen način. Sud koji je uputio zahtjev želi znati jesu li u skladu s člankom 34. UFEU‑a (slobodno kretanje robe) nacionalni propisi, pri čemu ističe dva njihova obilježja:
|
78. |
U vrijeme odvijanja spora, u Uniji još nisu bile iscrpno usklađene metode koje se mogu primjenjivati kako bi se odredio udio bioloških molekula u gorivima dobivenim zajedničkom preradom. Kao što sam to već istaknuo, to je usklađivanje kasnije provedeno Delegiranom uredbom 2023/1640. |
79. |
Prema tome, države članice imale su mogućnost urediti te metode mjerenja, što je Francuska država i učinila. Prilikom izvršavanja te ovlasti u području koje nije usklađeno države članice morale su poštovati primarno pravo ( 37 ), osobito članak 34. UFEU‑a, kojim se u trgovini unutar Zajednice zabranjuju količinska ograničenja uvoza i sve mjere s istovrsnim učinkom. |
80. |
U skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda ( 38 ), svaku mjeru države članice koja može izravno ili neizravno, stvarno ili potencijalno ograničiti trgovinu unutar Unije treba smatrati mjerom koja ima istovrstan učinak kao količinska ograničenja uvoza u smislu članka 34. UFEU‑a. Među tim su mjerama mjere kojima se izravno ili neizravno diskriminira uvoz, mjere koje se odnose na način prodaje robe i mjere kojima se otežava pristup tržištu države članice proizvodima podrijetlom iz drugih država članica ( 39 ). |
81. |
Međutim, u skladu s točkom 114. Okružnice o TIRIB‑u, sporna se mjera primjenjuje samo na biogoriva dobivena zajedničkom preradom koja se uvoze iz drugih država članica. Fizička analiza 14C propisuje se samo za uvoz, trgovinu unutar Zajednice i nacionalne pošiljke goriva koje sadržavaju biogorivo prilikom primitka u prvom francuskom trošarinskom skladištu, ali ne i za pošiljke goriva proizvedene u francuskim rafinerijama. Sud koji je uputio zahtjev to objašnjava na sljedeći način: „iz usmene rasprave proizlazi da biogoriva proizvedena postupkom zajedničke prerade u rafineriji koja se nalazi u Francuskoj ne podliježu takvoj kontroli ako naknadno nisu primljena u trošarinskom skladištu prije njihova puštanja u potrošnju” ( 40 ). |
82. |
Stoga postoji povoljnije postupanje sa svim gorivom dobivenim zajedničkom preradom i proizvedenim u Francuskoj ili jednim njegovim dijelom, a nad njime se ne provodi analiza 14C. Suprotno tomu, nad istom vrstom goriva, ali uvezenom, mora se provesti ta analiza kako bi se utvrdio udio bioloških molekula za potrebe TIRIB‑a. |
83. |
Kad bi to bila konačna situacija, mjerom bi se otežavao pristup prerađenom gorivu koje se u Francusku uvozi iz drugih država članica. To prihvaća i vlada te zemlje, pri čemu priznaje da bi se zahtijevanjem provedbe analize 14C mogao otežati uvoz goriva iz tih drugih država članica. |
84. |
Međutim, francuska vlada tvrdi da se analiza 14C ne primjenjuje samo na uvezeno gorivo nego i na gorivo nacionalnog podrijetla ( 41 ). |
85. |
Francuska je vlada, u odgovoru na pitanje o toj pojedinosti koje joj je postavljeno na raspravi, priznala da njezino tumačenje nije u skladu s tumačenjem koje Conseil d’État (Državno vijeće) iznosi u odluci kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku. Prema mišljenju navedene vlade:
|
86. |
Tumačenje nacionalnog prava nije na Sudu, nego on mora slijediti podatke koje mu je dostavio sud koji je uputio zahtjev. Ponavljam da Sud na zahtjev za prethodnu odluku treba odgovoriti tako da prihvati da je relevantan pravni i činjenični okvir koji je iznio sud koji je uputio zahtjev, neovisno o tome koliko se neka od stranaka u postupku s tim okvirom ne slaže. |
87. |
Polazeći od te pretpostavke, na temelju značajki spornog zahtjeva, kako ga opisuje sud koji je uputio zahtjev, on se može kvalificirati kao mjera s istovrsnim učinkom kao količinsko ograničenje uvoza, koja se protivi članku 34. UFEU‑a. Iz sadržaja zahtjeva za prethodnu odluku proizlazi da se Okružnicom daje prednost uporabi biogoriva dobivenog zajedničkom preradom u Francuskoj i ujedno otežava uporaba istog proizvoda ako je podrijetlom iz druge države članice. |
88. |
Osim toga, taj bi propis također predstavljao mjeru s istovrsnim učinkom kao količinsko ograničenje uvoza čak i ako bi se primjenjivao na nediskriminirajući i jednak način na uvezena biogoriva dobivena zajedničkom preradom i ona koja su proizvedena u Francuskoj: zahtjev za provedbu analize 14C u svakom bi slučaju otežao uvoz takvih biogoriva na francusko državno područje. |
89. |
Unatoč svemu navedenome, moguće je da za tu ograničavajuću mjeru postoji opravdanje zbog kojeg bi ona bila u skladu s pravom Unije. U svakom slučaju, to je opravdanje mnogo teže zagovarati ako se mjera primjenjuje samo na uvezena biogoriva dobivena zajedničkom preradom, a ne primjenjuje na biogoriva iz nacionalne proizvodnje. |
1. Opravdanje mjere
90. |
Nacionalni propis ili praksa koji jest mjera s istovrsnim učinkom kao i mjere ograničavanja može se opravdati nekim od razloga u općem interesu nabrojenih u članku 36. UFEU‑a ili drugim važnim razlozima. U oba slučaja, u skladu s načelom proporcionalnosti, nacionalna mjera mora biti prikladna za jamčenje ostvarenja cilja kojemu teži i ne smije prekoračiti ono što je nužno za njegovo postizanje, pri čemu je na državi članici koja je mjeru donijela da opravda poštovanje navedenog načela ( 44 ). |
91. |
Francuska vlada se kao opravdanje ograničavajućih mjera poziva na važne razloge zaštite okoliša i borbe protiv prijevara. Tvrdi da se porezna pogodnost koja se sastoji od smanjenja TIRIB‑a treba odobravati samo za goriva puštena u potrošnju na nacionalnom državnom području čiji je stvarni udio bioloških molekula zaista veći od udjela koji je utvrđen kao cilj uključivanja u sektor prometa člankom 266.quindecies Carinskog zakonika. |
92. |
U skladu s tradicionalnom sudskom praksom Suda ( 45 ), važnim se razlozima mogu opravdati samo nacionalne mjere koje se bez razlike primjenjuju na nacionalne i uvezene proizvode. Prema tome, kad bi se francuska mjera, kao što to navodi sud koji je uputio zahtjev, primjenjivala na uvoz biogoriva dobivenog zajedničkom preradom, a ne bi primjenjivala na nacionalnu proizvodnju iste vrste robe, ta se mjera ne bi mogla opravdati važnim razlozima zaštite okoliša i borbe protiv prijevara. |
93. |
Točno je da je Sud tu tradicionalnu sudsku praksu naknadno učinio fleksibilnijom i analizirao opravdanje različito primjenjivih mjera nekim važnim razlogom ili pak uključivanjem nekog od tih razloga u neki od razloga iz članka 36. UFEU‑a ( 46 ). |
94. |
Stoga ću moguće opravdanje analizirati sa stajališta zaštite okoliša i borbe protiv prijevara, što su važni razlozi koje je Sud prihvatio u pogledu trgovine unutar Zajednice ( 47 ). |
95. |
Načelno, za Okružnicu o TIRIB‑u se može pronaći dostatno opravdanje jer je namijenjena odnosno omogućuje:
|
2. Poštuje li se načelo proporcionalnosti?
96. |
Ako se opravdanje prihvati, treba još provjeriti poštuje li se ograničavajućom mjerom načelo proporcionalnosti. Poštuje se samo ako je ta mjera prikladna za postizanje utvrđenog cilja i ne prekoračuje ono što je nužno za njegovo ostvarivanje jer ne postoji manje ograničavajuća alternativa. |
97. |
S tog se stajališta može prihvatiti da je zahtjev propisan u Okružnici o TIRIB‑u za postizanje utvrđenog cilja prikladan jer:
|
98. |
U prilog proporcionalnosti mjere treba usto istaknuti da se u Okružnici o TIRIB‑u ne zahtijeva fizička laboratorijska analiza 14C u svakom slučaju i za sva uvezena goriva dobivena zajedničkom preradom: ako se prvom analizom ( 49 ) utvrdi podudaranje (uz dopušteno odstupanje od 10 %) s udjelom bioloških molekula koji je prijavio poduzetnik uvoznik, analiza 14C ponavlja se tek nasumično ( 50 ). |
99. |
Međutim, ograničavajuća mjera prikladna je za jamčenje ostvarenja predviđenog cilja samo ako istinski osigurava njegovo ostvarenje na sustavan i dosljedan način ( 51 ). |
100. |
Sud koji je uputio zahtjev u svojoj odluci kojom se upućuje prethodno pitanje ( 52 ) navodi tri okolnosti koje onemogućuju ocjenu te sustavne dosljednosti:
|
101. |
U istom smislu, društvo BP France objašnjava ( 53 ) da francuska tijela, kako bi odobrila smanjenje TIRIB‑a (ili TIRUERT‑a), zahtijevaju, s jedne strane, potpunu sigurnost, zajamčenu provođenjem ispitivanja radioaktivnog ugljika (14C), u pogledu stvarne prisutnosti energije iz obnovljivih izvora prilikom stavljanja uvezenog proizvoda (biogoriva dobivenih zajedničkom preradom) na tržište te, s druge strane, jednostavan godišnji razmjerni izračun koji ne daje nikakvo jamstvo u pogledu sljedivosti, za razliku od metode MB u slučaju električne energije iz obnovljivih izvora. |
102. |
Iz navedenih se podataka može zaključiti da sporna mjera nije u skladu s člankom 34. UFEU‑a jer nije prikladna za jamčenje ostvarenja na dosljedan i sustavan način ciljeva kojima bi se takva mjera mogla opravdati. |
V. Zaključak
103. |
S obzirom na prethodno navedeno, predlažem Sudu da Conseilu d’État (Državno vijeće, Francuska) odgovori na sljedeći način: „Članak 30. Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, u regulatornim uvjetima koji su postojali prije stupanja na snagu Delegirane uredbe Komisije (EU) 2023/1640 od 5. lipnja 2023. o metodologiji za utvrđivanje udjela biogoriva i bioplina za promet proizvedenih iz biomase koja se prerađuje u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima, kao i članak 34. UFEU‑a, treba tumačiti na sljedeći način:
|
( 1 ) Izvorni jezik: španjolski
( 2 ) Riječ je o taxe incitative relative à l’incorporation de biocarburants (poticajni porez za uključivanje biogoriva; u daljnjem tekstu: TIRIB). Od 1. siječnja 2022. naziva se taxe incitative relative à l’utilisation de l’énergie renouvelable dans le transport (poticajni porez za uporabu energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa; u daljnjem tekstu: TIRUERT).
( 3 ) Ugljik 14 radioaktivni je izotop ugljika koji je moguće koristiti kako bi se ispitalo postojanje bioloških elemenata u uzorcima kao što su mješavine biodizela ili u drugim tekućim uzorcima koji su u potpunosti ili dijelom organskog podrijetla (primjerice, biljna ulja).
( 4 ) Konkretno, presuda od 22. lipnja 2017., E.ON Biofor Sverige (C‑549/15, EU:C:2017:490; u daljnjem tekstu: presuda E.ON Biofor Sverige)
( 5 ) Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL 2009., L 140, str. 16.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 11., str. 39.)
( 6 ) Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka) (SL 2018., L 328, str. 82. i ispravci SL 2020., L 311, str. 11. i SL 2022., L 41, str. 37. – pročišćeni tekst od 7. lipnja 2022.)
( 7 ) Delegirana uredba Komisije od 5. lipnja 2023. o metodologiji za utvrđivanje udjela biogoriva i bioplina za promet proizvedenih iz biomase koja se prerađuje u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima (SL 2023., L 205, str. 1.)
( 8 ) U verziji koja se ratione temporis primjenjuje na spor. Kasnije je izmijenjen Loijem no 2022‑1726 du 30 décembre 2022 (Zakon br. 2022‑1726 od 30. prosinca 2022), člankom 67 (V).
( 9 ) Décret no 2019‑570 du 7 juin 2019 portant sur la taxe incitative relative à l’utilisation d’énergie renouvelable dans les transports (JORF br. 133 od 9. lipnja 2019.). Izmijenjen Décretom no 2022‑1330 du 17 octobre 2022 (Uredba br. 2022‑1330 od 17. listopada 2022., JORF br. 242 od 18. listopada 2022.).
( 10 ) Circulaire du 18 août 2020 du ministre délégué chargé des comptes publiques aux opérateurs économiques et aux services des douanes sur la taxe incitative relative à l’incorporation de biocarburants (TIRIB) (NOR: ECOD2020901C) (Okružnica ministra javnih financija od 18. kolovoza 2020. upućena gospodarskim subjektima i carinskim tijelima o poticajnom porezu za uključivanje biogoriva (TIRIB); u daljnjem tekstu: Okružnica o TIRIB‑u).
( 11 ) „Usine exercée” (UE): znači svaki trošarinski objekt ili tvornicu u kojima je moguće proizvesti, primiti i poslati energente obuhvaćene sustavom odgode plaćanja poreza koji se obračunava na te energente. Prema tvrdnjama francuske vlade (točka 84. njezinih pisanih očitovanja), „sustav UE‑a […] – tvornica koja odgovara francuskoj rafineriji” jedan je od carinskih postupaka predviđenih za primitak biogoriva.
( 12 ) „Entrepôt fiscal de stockage” (EFS): kad je riječ o naftnim proizvodima, takvima se smatraju trošarinska skladišta u kojima se mogu primiti, zadržati ili poslati ti proizvodi obuhvaćeni sustavom odgode plaćanja određenih poreza.
( 13 ) Na engleskom Hydrotreated Vegetable Oil, poznatija po pokrati HVO.
( 14 ) U skladu s odlukom kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku, stranke u glavnom postupku nisu osporavale da je metoda radioaktivnog ugljika (14C) trenutačno jedina metoda koja omogućuje mjerenje tog udjela u pogledu goriva koja sadržavaju HVO‑e proizvedene u okviru postupka zajedničke prerade.
( 15 ) Članak 37. Direktive 2018/2001 glasi: „Direktiva 2009/28/EZ […] stavlja se izvan snage s učinkom od 1. srpnja 2021. […]. Upućivanja na direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga XI.”.
( 16 ) Biogorivo znači „tekuće biogorivo namijenjeno uporabi u prometu proizvedeno iz biomase” (članak 2. točka 33. Direktive 2018/2001).
( 17 ) Biomasa znači „biorazgradiv dio proizvoda, otpada i ostataka biološkog podrijetla iz poljoprivrede, uključujući tvari biljnog i životinjskog podrijetla, iz šumarstva i s njima povezanih proizvodnih djelatnosti, uključujući ribarstvo i akvakulturu, te biorazgradiv udio otpada, uključujući industrijski i komunalni otpad biološkog podrijetla” (članak 2. točka 24. Direktive 2018/2001). Biomasa se može sastojati od, primjerice, materijala čija su osnova lipidi (poput biljnog ulja, sirovog tal‑ulja ili pirolitičkog ulja).
( 18 ) Konačna goriva proizvedena od takve mješavine obično su dizelsko gorivo, mlazno gorivo, loživo ulje, brodsko gorivo, benzin, komponente benzina, a ponekad i propanski plin, sastavni dio ukapljenog naftnog plina, a prisutne mogu biti i manje frakcije drugih proizvoda.
( 19 ) Vidjeti uvodnu izjavu 1. Delegirane uredbe 2023/1640.
( 20 ) To je mišljenje Komisije iz njezine Komunikacije o praktičnoj primjeni Unijinog sustava održivosti za pogonska biogoriva i druga tekuća biogoriva te pravilima o obračunu koja se primjenjuju na pogonska biogoriva (SL 2010., C 160, str. 8.).
( 21 ) Naveden u točki 8. ovog mišljenja.
( 22 ) Kao što sam to istaknuo u svojem mišljenju u predmetu E.ON Biofor Sverige (C‑549/15, EU:C:2017:25, t. 44. i 45.), taj je izbor značio odbacivanje metode očuvanja identiteta, kojom se sprečava miješanje biogorivâ s drugim biogorivima ili s drugim vrstama goriva te metode certifikata kojima se može trgovati (book and claim), kojom se ne zahtijeva da postoji izravna povezanost između biogoriva koje se stavlja na tržište i njegove proizvodnje iz biomase koja ispunjava kriterije održivosti.
( 23 ) Presuda E.ON Biofor Sverige, t. 39.
( 24 ) Presuda E.ON Biofor Sverige, t. 64.
( 25 ) U skladu s člankom 30. stavkom 5. prvim podstavkom Direktive 2018/2001, „Komisija donosi odluke iz stavka 4. ovog članka putem provedbenih akata. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 3. Te su odluke važeće u razdoblju od najviše pet godina”.
( 26 ) Dobrovoljni programi imali su važnu ulogu u pružanju dokaza o ispunjavanju kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova za biogoriva i tekuća biogoriva u skladu s Direktivom 2009/28. Direktivom 2018/2001 njihova je uloga proširena jer sad mogu služiti za: (a) certificiranje da sva goriva dobivena od biomase, uključujući plinovita i kruta goriva, ispunjavaju kriterije održivosti i za pružanje točnih podataka o uštedama emisija stakleničkih plinova; (b) certificiranje da tekuća i plinovita goriva iz obnovljivih izvora nebiološkog podrijetla [namijenjena sektoru prometa] i goriva iz recikliranog ugljika ispunjavaju kriterije uštede emisije stakleničkih plinova iz te direktive; (c) dokazivanje da se poštuju pravila utvrđena u članku 27. stavku 3. Direktive 2018/2001 za izračun električne energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa; (d) dokazivanje da gospodarski subjekti unose točne podatke u Unijinu ili nacionalnu bazu podataka o gorivima iz obnovljivih izvora i gorivima iz recikliranog ugljika koja se koriste u sektoru prometa, u skladu s člankom 28. stavkom 4. Direktive 2018/2001 i (e) certificiranje biogoriva, tekućih goriva i goriva iz biomase s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta.
( 27 ) Dobrovoljni programi koje je priznala Komisija mogu se pronaći na: https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable‑energy/bioenergy/voluntary‑schemes_en.
( 28 ) Naziva se International Sustainability & Carbon Certification (ISCC EU).
( 29 ) Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/602 od 8. travnja 2022. o priznavanju dobrovoljnog programa „International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU” za dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća za biogoriva, tekuća biogoriva, goriva iz biomase, obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla te goriva iz recikliranog ugljika (SL 2022., L 114, str. 182.)
( 30 ) Komisija je to istaknula na raspravi.
( 31 ) U skladu s člankom 1. stavkom 1. Delegirane uredbe 2023/1640, „[g]ospodarski subjekti koji prerađuju biomasu u zajedničkom postupku mogu razviti i upotrebljavati ispitnu metodu prilagođenu za poduzeće ili proces kako bi utvrdili udio biološkog sadržaja koji se temelji na ugljiku koja je prilagođena njihovoj specifičnoj tvorničkoj konstrukciji i mješavini sirovina. Ta se glavna ispitna metoda mora temeljiti na masenoj ili energetskoj bilanci, metodama prinosa ili ispitivanju radioaktivnog ugljika (14C) (tj. otkrivanju radioaktivnog ugljika masenom spektrometrijom u akceleratoru (AMS) ili tekućinskim scintilacijskim brojanjem (LSC)) koji se provode na proizvodima”.
( 32 ) Vidjeti uvodnu izjavu 4., navedenu u točki 10. ovog mišljenja.
( 33 ) Članak 2. stavak 1. Delegirane uredbe 2023/1640
( 34 ) Vidjeti uvodnu izjavu 110. Direktive 2018/2001.
( 35 ) Vidjeti članak 30. stavak 8. Direktive 2018/2001 i njezinu uvodnu izjavu 108.
( 36 ) Doprinos metode MB i dobrovoljnih programa certificiranja sprečavanju prijevare istaknut je u presudi Suda od 4. listopada 2018., L. E. G. O. (C‑242/17, EU:C:2018:804, t. 66.) i mojem mišljenju u tom predmetu (EU:C:2018:318, t. 84. i 97.).
( 37 ) Presuda od 12. studenoga 2015., Visnapuu (C‑198/14, EU:C:2017:751, t. 40.)
( 38 ) Presude od 11. srpnja 1974., Dassonville (8/74, EU:C:1974:82, t. 5.); od 23. prosinca 2015., Scotch Whisky Association i dr. (C‑333/14, EU:C:2015:845, t. 31.) i od 9. siječnja 2023., CIHEF i dr. (C‑147/21, EU:C:2023:31, t. 37.)
( 39 ) Presuda od 10. veljače 2009., Komisija/Italija (C‑110/05, EU:C:2009:66, t. 35. i 37.)
( 40 ) Točka 16. odluke kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku
( 41 ) Točke 93. do 100. pisanih očitovanja
( 42 ) Circulaire du ministre de l’action et des comptes publics, du 4 février 2020, relative au régime de l’usine exercée (NOR: CPAD1917906C) (Okružnica ministra gospodarstva i javnih financija od 4. veljače 2020. o sustavu usine exercée). Ta se okružnica ne navodi u odluci kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku.
( 43 ) Nacionalni proizvođači moraju ispuniti tehnički obrazac za svaki proizveden proizvod nad kojim carinska tijela provode nadzor, a u tom se obrascu navodi je li provedena analiza 14C.
( 44 ) Presuda E.ON Biofor Sverige, t. 46. i 90.
( 45 ) Presude od 7. svibnja 1997., Pistre i dr. (C‑321/94 do C‑324/94, EU:C:1997:229, t. 52.) i od 17. lipnja 1981., Komisija/Irska (113/80, EU:C:1981:139, t. 11.)
( 46 ) Presuda od 1. srpnja 2014.Ålands Vindkraft (C‑573/12, EU:C:2014:2037, t. 77. do 119.) i mišljenje nezavisnog odvjetnika Y. Bota u istom predmetu (C‑573/12, EU:C:2014:37, t. 79.). Nezavisni odvjetnik Y. Bot predlagao je da se važni razlozi primijene i u okviru opravdanja diskriminirajućih mjera, ali da se pritom zahtijeva „pojačano” opravdanje.
( 47 ) Presude od 6. listopada 2011., Bonnarde (C‑443/10, EU:C:2011:641, t. 34.); od 1. srpnja 2014., Ålands Vindkraft (C‑573/12, EU:C:2014:2037, t. 77. do 82.) i od 4. listopada 2018., L. E. G. O. (C‑242/17, EU:C:2018:804, t. 64.)
( 48 ) Francuska je vlada na raspravi istaknula da se pobijanim propisima nastojalo suočiti s određenim prijevarnim radnjama jer su pronađeni certifikati o usklađenosti s kriterijima održivosti na kojima se navodi da pošiljke izvezene u Francusku sadržavaju mnogo viši udio bioloških molekula nego što je to u stvarnosti slučaj. Primjerice, kad se u rafineriji proizvodilo biogorivo zajedničkom preradom s udjelom biomase od 50 %, koji je utvrđen primjenom metode MB, navodilo se da pošiljke izvezene u Francusku sadržavaju 80 % bioloških molekula kako bi se izbjeglo plaćanje TIRIB‑a.
( 49 ) Točka 114. citirana u točki 17. ovog mišljenja.
( 50 ) Ne treba ni navoditi da se proporcionalnost ne bi poštovala kad bi postojao dvostruki zahtjev u pogledu uvezenih goriva dobivenih zajedničkom preradom. Drugim riječima, da je u državi podrijetla propisana analiza 14C, isto se ispitivanje ne bi moglo zahtijevati u državi odredišta. Isto tako, analiza 14C ne bi se mogla zahtijevati ni kad bi udio bioloških molekula precizno bio utvrđen na temelju podataka koje je proizvođač dostavio u okviru dobrovoljnog programa certificiranja. Ništa ne upućuje na to da je to slučaj u ovom sporu, ali to je na sudu koji je uputio zahtjev da provjeri.
( 51 ) Presuda od 23. prosinca 2015., Scotch Whisky Association i dr. (C‑333/14, EU:C:2015:845, t. 37.)
( 52 ) Točke 16. i 19.
( 53 ) Točke 72. do 79. njegovih pisanih očitovanja