EUROPSKA KOMISIJA
Bruxelles, 8.7.2021.
COM(2021) 401 final
2021/0222(NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Hrvatske
{SWD(2021) 197 final}
EUROPSKA KOMISIJA
Bruxelles, 8.7.2021.
COM(2021) 401 final
2021/0222(NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Hrvatske
{SWD(2021) 197 final}
2021/0222 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Hrvatske
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost 1 , a posebno njezin članak 20.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)Pandemija bolesti COVID-19 narušila je gospodarstvo Hrvatske. Bruto domaći proizvod po stanovniku (BDP po stanovniku) Hrvatske u 2019. iznosio je 42,7 % prosjeka Unije. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. realni BDP Hrvatske u 2020. pao je za 8,0 % i očekuje se da će se u 2020. i 2021. kumulativno smanjiti za 3,4 %. Dugotrajniji aspekti koji utječu na srednjoročne ekonomske rezultate uključuju opterećujuće poslovno okruženje, neusklađenost vještina s potrebama tržišta rada i manjak radne snage te nisku razinu ulaganja u istraživanje i razvoj i digitalne infrastrukture, što sve zajedno doprinosi niskom potencijalnom rastu. Hrvatska, osim toga, treba poboljšati učinkovitost svoje javne uprave kako bi se omogućila bolja izrada, koordinacija, provedba i evaluacija javnih politika te kapacitet za apsorpciju sredstava iz Unijinih fondova, s ciljem da do kraja 2027. potencijalni priljev financijskih sredstva Unije dosegne oko 40 % BDP-a.
(2)Vijeće je 9. srpnja 2019. i 20. srpnja 2020. Hrvatskoj uputilo preporuke u kontekstu europskog semestra. Vijeće je posebno preporučilo da se u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu poduzmu sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti; kad to gospodarski uvjeti dopuste, da provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja; da ojača proračunski okvir i prati nepredviđene obveze na središnjoj i lokalnoj razini; da unaprijedi otpornost zdravstvenog sustava i promiče uravnoteženu zemljopisnu raspoređenost zdravstvenih radnika i ustanova, bližu suradnju upravnih tijela na svim razinama i ulaganja u e-zdravstvo. Vijeće je preporučilo i da se ojačaju mjere i institucije tržišta rada i njihova koordinacija sa socijalnim službama, te da se konsolidiraju socijalne naknade i poboljša njihov učinak na smanjenje siromaštva. Preporučilo je da se provede reforma sustava obrazovanja i poboljša pristup obrazovanju i osposobljavanju na svim razinama te njihova kvaliteta i relevantnost za tržište rada i da se istodobno promiče stjecanje vještina. Vijeće je Hrvatskoj preporučilo da nastavi provoditi mjere kojima se malim i srednjim poduzećima i samozaposlenim osobama osigurava likvidnost; da dodatno smanji parafiskalne namete i regulatorna ograničenja tržišta robe i usluga; da poboljša korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i intenzivira prodaju tih poduzeća i neaktivne imovine. Vijeće je Hrvatskoj preporučilo da poveća kapacitet i učinkovitost javne uprave za izradu i provedbu javnih projekata i politika na središnjoj i lokalnoj razini; da smanji teritorijalnu rascjepkanost javne uprave i pojednostavni funkcionalnu raspodjelu nadležnosti te da u suradnji sa socijalnim partnerima uvede usklađene okvire za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama. Hrvatskoj je preporučeno i da da prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i usmjeri investicijsku politiku na istraživanja i inovacije, održivi gradski i željeznički promet, čistu energiju, obnovljive izvore energije i okolišnu infrastrukturu, zelenu i digitalnu tranziciju, vodeći računa o regionalnim razlikama. Vijeće je na kraju preporučilo da se unaprijedi sprečavanje i sankcioniranje korupcije, osobito na lokalnoj razini, te da se unaprijedi učinkovitost pravosuđa. Nakon što je ocijenila napredak u provedbi tih preporuka za Hrvatsku u trenutku dostave plana za oporavak i otpornost, Komisija je zaključila da je u potpunosti provedena preporuka o izravnom djelotvornom odgovoru fiskalne politike na pandemiju, održavanju gospodarstva i potpori oporavku koji će uslijediti, kao i preporuka o nastavku provedbe mjera kojima se MSP-ovima i samozaposlenim osobama osigurava adekvatna likvidnost.
(3)Komisija je 2. lipnja 2021. u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća 2 objavila detaljno preispitivanje za Hrvatsku. Komisija je na temelju analize zaključila da u Hrvatskoj postoje makroekonomske neravnoteže, posebno zbog javnog, privatnog i vanjskog duga, u kontekstu niskog potencijalnog rasta.
(4)Hrvatska je 14. svibnja 2021. u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost. Plan je uslijedio nakon postupka savjetovanja, provedenog u skladu s nacionalnim pravnim okvirom, s lokalnim i regionalnim vlastima, socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva, organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima. Nacionalna odgovornost za planove za oporavak i otpornost temelj je za njihovu uspješnu provedbu, trajan učinak na nacionalnoj razini i vjerodostojnost na razini Unije. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi.
(5)Planovima za oporavak i otpornost trebali bi se nastojati ostvariti opći ciljevi Mehanizma za oporavak i otpornost uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/241 i Instrumenta Europske unije za oporavak uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU) 2020/2094 3 radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Planovi bi trebali promicati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju Unije doprinoseći šest stupova iz članka 3. Uredbe (EU) 2021/241.
(6)Provedba planova za oporavak i otpornost država članica bit će koordinirani napor u smislu ulaganja i reformi u cijeloj Uniji. Koordiniranom i istodobnom provedbom tih reformi i ulaganja te provedbom prekograničnih projekata te će se reforme i ulaganja međusobno jačati i stvoriti pozitivan učinak prelijevanja u cijeloj Uniji. Stoga će otprilike jedna trećina učinka Mehanizma za oporavak i otpornost na gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta u državama članicama proizaći iz prelijevanja iz drugih država članica.
Uravnotežen odgovor kojim se doprinosi šest stupova
(7)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (a) i odjeljkom 2.1. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost u velikoj mjeri (ocjena A) predstavlja sveobuhvatan i primjereno uravnotežen odgovor na ekonomsku i socijalnu situaciju i time primjereno doprinosi šest stupova iz članka 3. Uredbe (EU) 2021/241, uzimajući u obzir specifične izazove i dodijeljena financijska sredstva dotične države članice.
(8)Plan sadržava mjere kojima se doprinosi šest stupova, uz znatan broj komponenata plana koje se odnose na više stupova. Time se omogućuje sveobuhvatan i koherentan pristup svakom stupu. Osim toga, s obzirom na specifične izazove Hrvatske smatra se da je poseban naglasak na pametnom, održivom i uključivom rastu te na ekonomskoj i institucionalnoj otpornosti, zajedno s ukupnim ponderiranjem među stupovima, primjereno uravnotežen.
(9)Zelena dimenzija plana sadržava relevantne mjere za koje se očekuje da će doprinijeti klimatskom cilju i očuvanju okoliša i bioraznolikosti. Glavne komponente usmjerene na zelenu tranziciju sadržavaju ulaganja u obnovu zgrada, obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost, vodno gospodarstvo i gospodarenje otpadom te održivu i inovativnu mobilnost. Osim toga, plan sadržava ulaganja u istraživanje i razvoj te inovacije, očuvanje bioraznolikosti i ekosustava te prelazak na zelena radna mjesta i kružno gospodarstvo. Jasno je iskazana usmjerenost na digitalnu transformaciju hrvatskog gospodarstva i društva, uz razne mjere potpore digitalizaciji javne uprave i pružanju internetskih javnih usluga. Uključena su i ulaganja u fiksnu i bežičnu digitalnu povezivost i komplementarne reforme u skladu s Unijinom vodećom inicijativom o digitalnoj povezivosti i zajedničkom Unijinom paketu mjera za povezivost 4 , kako bi se olakšala ulaganja u digitalnu infrastrukturu u udaljenim i ruralnim područjima koja zaostaju u smislu usluga gigabitne povezivosti.
(10)Doprinos plana stupu pametnog, održivog i uključivog rasta snažno je usmjeren na poboljšanje poslovnog okruženja, potporu MSP-ovima i velikim poduzećima, kao i na poticaje za inovacije te istraživanje i razvoj. Mjere podrazumijevaju dodatno smanjenje administrativnog i parafiskalnog opterećenja poduzeća, liberalizaciju nekoliko reguliranih profesija, čime se poduzećima omogućuju pristup kapitalu radi povećanja konkurentnosti i produktivnosti, uz istodobnu prilagodbu poslovnih procesa zelenoj i digitalnoj tranziciji, među ostalim povećanjem ulaganja tih poduzeća u zelenu tehnologiju. Plan je, osim toga, usmjeren na povećanje održivosti i uvođenje digitalnih tehnologija u sektoru turizma, osobito nadogradnju infrastrukture radi povećanja njezine energetske učinkovitosti i korištenja obnovljivih izvora energije, uz promicanje donošenja novih poslovnih planova u skladu s načelima kružnog gospodarstva. Socijalnu bi koheziju trebalo jačati uglavnom aktivnim politikama tržišta rada, među ostalim i za ranjive skupine, mjerama u obrazovanju te socijalnim politikama za smanjenje siromaštva. Osim toga, trebalo bi poboljšati teritorijalnu koheziju, osobito pristupačnost i povezivost rijetko naseljenih područja i otoka, proširenjem, modernizacijom i poboljšanjem upravljanja cestovnom, željezničkom i pomorskom infrastrukturom, omogućavanjem bolje povezanosti elektroenergetske mreže jug-sjever i modernizacijom javne odvodnje otpadnih voda i javne vodoopskrbe.
(11)Poboljšanja u zdravstvenom sustavu pozitivno utječu na zdravlje te ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost u smislu potrebnih strukturnih reformi te zahtjeva u pogledu infrastrukture i medicinske opreme, čime se jačaju i ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija i konvergencija u Hrvatskoj i Uniji. Osim toga, predviđene su mjere kojima bi se postigla potpuna teritorijalna pokrivenost primarnom zdravstvenom zaštitom i dostupnost lijekova, čime bi se poboljšala otpornost i pripravnost zdravstvenog sustava te istovremeno povećala kvaliteta života u ruralnim, udaljenim i otočkim područjima. Planom se predviđaju ulaganja u dugotrajnu skrb radi povećanja dostupnosti, pristupačnosti i kvalitete usluga pomoći u kući i u zajednici, kao i institucionalne skrbi isključivo za osobe koje su o njoj funkcionalno potpuno ovisne, dok se nekoliko komponenti odnosi na jačanje otpornosti javne uprave i institucija. Plan uključuje važne mjere u obrazovanju, osobito radi povećanja sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju ulaganjima u infrastrukturu, omogućavanjem jednosmjenskog rada i povećanjem broja obveznih nastavnih sati u osnovnim školama, preispitivanjem obrazovnih programa te modernizacijom visokog obrazovanja, što bi trebalo zamjetno poboljšati ishode učenja. Očekuje se da će reforme smanjiti rascjepkanost javnih istraživačkih institucija i preusmjeriti ih na istraživanja i inovacije utemeljene na rezultatima te unaprijediti napredovanje u karijeri istraživača s posebnim naglaskom na znanosti, tehnologiji, inženjerstvu, matematici te informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji.
Svladavanje svih ili znatnog dijela izazova utvrđenih u preporukama za Hrvatsku
(12)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i odjeljkom 2.2. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će se planom za oporavak i otpornost doprinijeti djelotvornom svladavanju svih ili znatnog dijela izazova (ocjena A) utvrđenih u relevantnim preporukama za Hrvatsku, uključujući njihove fiskalne aspekte, i preporukama na temelju članka 6. Uredbe (EU) 1176/2011 upućenima Hrvatskoj ili izazova utvrđenih u drugim relevantnim dokumentima koje je Komisija službeno donijela u kontekstu europskog semestra.
(13)Za preporuke koje se odnose na izravni odgovor fiskalne politike na pandemiju može se smatrati da su izvan opsega plana Hrvatske, neovisno o tome što je Hrvatska općenito primjereno i dostatno odgovorila na izravnu potrebu za potporom gospodarstvu fiskalnim mjerama u 2020. i 2021., u skladu s odredbama opće klauzule o odstupanju.
(14)Plan sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i doprinose djelotvornom svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama koje je Vijeće 2019. i 2020. uputilo Hrvatskoj u okviru europskog semestra, posebno u područjima javne uprave, otpornosti zdravstvenog sustava, zapošljavanja, obrazovanja i vještina osobito za ranjive skupine, klimatske i digitalne tranzicije te u području poslovnog okruženja i pravosuđa.
(15)Plan za oporavak i otpornost sadržava mjere za jačanje proračunskog okvira i doprinosi rješavanju problema u javnoj upravi Hrvatske, uključujući okvire za određivanje plaća i rascjepkanost na razini lokalne uprave. Posebnim se mjerama nastoji povećati kapacitet i učinkovitost javne uprave za izradu i provedbu javnih projekata i politika. U hrvatskom su planu predviđene mjere za povećanje djelotvornosti pravosuđa i navedene konkretne obveze skraćenja trajanja sudskih postupaka, smanjenja broja neriješenih sudskih predmeta i unapređenja digitalizacije pravosuđa. U planu se predviđa i unapređenje sprečavanja i sankcioniranja korupcije.
(16)U planu je preporuka Vijeća o reformi sustava obrazovanja razrađena mjerama za povećanje sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, povećanje broja obveznih nastavnih sati u osnovnim školama, dopunu kurikuluma, promicanje digitalnih vještina i modernizaciju visokog obrazovanja. Ciljanim reformama i ulaganjima trebalo bi poboljšati procese u Hrvatskom zavodu za zapošljavanje i doprinijeti povećanju sudjelovanja na tržištu rada donošenjem aktivnih politika tržišta rada, vaučerima za programe osposobljavanja i dokvalifikacije te izmjenama radnog zakonodavstva. Problemi hrvatskog sustava socijalne skrbi rješavaju se mjerama za poboljšanje pokrivenosti, adekvatnosti i usmjerenosti socijalnih naknada i mjerama kojima se omogućuje razvoj novih socijalnih usluga.
(17)Hrvatski plan za oporavak i otpornost trebao bi unaprijediti poslovno okruženje u Hrvatskoj i ukloniti prepreke rastu i ulaganjima, kako je u više navrata utvrđeno u preporukama Vijeća. Cilj je paketa mjera za poslovno okruženje smanjiti administrativno opterećenje i parafiskalne namete, smanjiti zahtjeve za regulirane profesije te olakšati pristup financiranju. Mjerama iz plana za oporavak i otpornost nastoji se poboljšati i korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu te intenzivirati prodaja takvih poduzeća i neaktivne imovine. Znatan dio ulaganja trebalo bi usmjeriti u zelenu i digitalnu tranziciju. U planu za oporavak i otpornost predviđena su važna ulaganja kojima se provode preporuke Vijeća o energetskoj učinkovitosti, okolišnoj infrastrukturi i učinkovitijem prometnom sustavu. U hrvatskom planu za oporavak i otpornost predviđene su dodatne mjere kojima se provode i druge preporuke Vijeća Hrvatskoj, među ostalim u područjima istraživanja i inovacija te zdravstva.
(18)Očekuje se da će svladavanjem navedenih izazova plan za oporavak i otpornost doprinijeti i ispravljanju neravnoteža 5 u Hrvatskoj, posebno onih koje se odnose na visoku razinu državnog, privatnog i vanjskog duga, u kontekstu niskog potencijalnog rasta.
Doprinos potencijalu rasta, otvaranju radnih mjesta i ekonomskoj, socijalnoj i institucionalnoj otpornosti
(19)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (c) i odjeljkom 2.3. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će plan za oporavak i otpornost snažno utjecati (ocjena A) na jačanje potencijala za rast, otvaranje radnih mjesta i ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost države članice, čime se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava, među ostalim i promicanjem politika za djecu i mlade, te na ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, i time ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i konvergenciju u Uniji.
(20)Simulacije Komisije pokazuju da plan za oporavak i otpornost ima potencijala za povećanje BDP-a Hrvatske za 2,9 % do 2026. 6 Ulaganja i reforme iz plana trebali bi doprinijeti uklanjanju ključnih gospodarskih slabosti Hrvatske, kao što je relativno niska zaposlenost i potencijal za rast. Očekuje se da će ulaganja u istraživanje i inovacije doprinijeti konkurentnosti i produktivnosti Hrvatske, a da bi se dokvalifikacijom mogla poboljšati konkurentnost radne snage i smanjiti razlike u vještinama i njihove neusklađenosti s potrebama tržišta rada. Znatna ulaganja u obrazovanje trebala bi doprinijeti poboljšanju ishoda učenja. Sve bi te mjere trebale povećati ljudski kapital i produktivnost rada te tako povećati doprinos rada potencijalnom rastu.
(21)Kontinuirana liberalizacija tržišta usluga, uključujući više reguliranih profesija, trebala bi koristiti potrošačima, povećati konkurentnost i zapošljavanje. Smanjenje administrativnog opterećenja i parafiskalnih nameta, kao i administrativne mjere za poboljšano upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i javnom nabavom, suzbijanje korupcije i povećanje kapaciteta za sprečavanje pranja novca trebalo bi Hrvatskoj olakšati ispunjenje obveza nakon pristupanja europskom tečajnom mehanizmu („ERM II”). Ti će koraci pozitivno utjecati na povjerenje ulagača, a Hrvatska će postati privlačnija za inozemna ulaganja i prijenos znanja. Te reforme i ulaganja u učinkovitiji prometni sustav, daljnja dekarbonizacija sektora, povećanje energetske učinkovitosti zgrada te promicanje zelene i digitalne tranzicije trebali bi potaknuti konkurentnost i povećati održivost gospodarstva u cjelini.
(22)Plan za oporavak i otpornost sadržava mjere za poboljšanje zapošljivosti najranjivijih skupina, čime se smanjuju socijalna isključenost i siromaštvo. Rizik od siromaštva i socijalne isključenosti u Hrvatskoj usko je povezan s nezaposlenošću i neaktivnošću. Osobe starije životne dobi, osobe s invaliditetom i osobe koje žive u kućanstvima u kojima nema zaposlenih relativno su izloženije riziku od siromaštva, a obuhvat i adekvatnost sustava naknada za nezaposlene i dalje su niski. U planu za oporavak i otpornost obvezuje se na povećanje adekvatnosti i obuhvata zajamčene minimalne naknade, ključne naknade za smanjenje siromaštva. Na sličan bi način trebalo povećati iznos i trajanje naknade za nezaposlene i minimalne mirovine. Štoviše, mjere za osposobljavanje i razvoj vještina u sektoru turizma i zelenim i digitalnim područjima posebno su usmjerene na najranjivije skupine.
(23)Plan uključuje razne intervencije kojima se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava i kojima je cilj, među ostalim, veća dostupnost ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, razvoj digitalnih rješenja za razmjenu podataka o socijalnim naknadama, uvođenje usluge socijalnog mentorstva radi promicanja zapošljavanja i socijalne uključenosti, osobito mladih.
Načelo „ne nanosi bitnu štetu”
(24)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (d) i odjeljkom 2.4. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će se planom za oporavak i otpornost osigurati da se nijednom mjerom za provedbu reformi i projekata ulaganja uključenom u plan za oporavak i otpornost ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima (ocjena A) u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća 7 (načelo „ne nanosi bitnu štetu”).
(25)U skladu s Uredbom (EU) 2021/241 i tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete koje je Komisija donijela (2021/C 58/01), Hrvatska je dostavila dokaze i jamstva da mjere za provedbu reformi i investicijskih projekata iz plana za oporavak i otpornost ne smiju uzrokovati bitnu štetu ni jednom od šest okolišnih ciljeva, a to su ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održiva upotreba i zaštita vodnih i morskih resursa, kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustava.
(26)Odabrane su mjere kojima se znatno doprinosi okolišnim ciljevima ili koje nemaju nikakav ili imaju neznatan predvidiv učinak na okolišne ciljeve pa se očekuje da mnoge mjere iz plana od početka neće nanositi bitnu štetu, npr. u području obrazovanja i osposobljavanja, tržišta rada, javne uprave. Gdje je to potrebno, specifičnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima trebalo bi zajamčiti izbjegavanje bitne štete. Osobito ulaganja u hvatanje i skladištenje ugljika ne bi smjela uključivati nabavu ili korištenje opreme za napredno crpljenje nafte niti za povećanje proizvodnje nafte. Slično bi i za geotermalna ulaganja ključnim etapama i ciljnim vrijednostima trebalo zajamčiti da projekt ne uključuje istraživanje ili crpljenje nafte ili plina, nabavu opreme u takve svrhe, da neće biti ispuštanja metana te da geotermalno bušenje neće prouzročiti nestašicu vode niti štetno utjecati na kvalitetu vode. Projekt ulaganja u Zračnu luku Zadar posebno se odnosi na elektrifikaciju zračne luke i ugradnju fotonaponskih ćelija, pri čemu se jamči da se potpora na temelju Uredbe (EU) 2021/241 neće iskoristiti za fizičko proširenje zračne luke. Ključnom etapom za ulaganje u spalionice medicinskog otpada u centru Grada Zagreba trebalo bi osigurati da spalionice imaju linije za energetsku oporabu nereciklabilnog opasnog medicinskog otpada sa sustavom čišćenja dimnih plinova i sustavom kontinuiranog praćenja emisija. Posebna pozornost posvećena je i horizontalnim programima, u kojima bi ključnim etapama trebalo zajamčiti da zahtjevi za poštovanje načela nenanošenja bitne štete budu ugrađeni u strukturu programa.
Doprinos zelenoj tranziciji i bioraznolikosti
(27)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (e) i odjeljkom 2.5. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava mjere koje u velikoj mjeri (ocjena A) doprinose zelenoj tranziciji, uključujući bioraznolikost, ili svladavanju izazova koji iz toga proizlaze. Mjerama potpore klimatskim cijevima dodijeljeno je 40,3 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, izračunato u skladu s metodologijom iz Priloga VI. Uredbi (EU) 2021/241. U skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost usklađen je s informacijama koje su uključene u Nacionalni energetski i klimatski plan 2021.–2030.
(28)Plan za oporavak i otpornost sadržava dugoročne reforme i ulaganja koji doprinose zelenoj tranziciji. Među njima su ulaganja u energetsku učinkovitost obnovom javnih i privatnih zgrada, reforme kojima se olakšava korištenje energije iz obnovljivih izvora, ulaganja u geotermalnu energiju i elektroenergetsku i distribucijsku mrežu kako bi se olakšala integracija obnovljivih izvora energije. Ulaganja u hvatanje i geološko skladištenje vodika trebala bi omogućiti demonstracijske projekte inovativnih tehnologija s potencijalom za ublažavanje klimatskih promjena. Osim toga, planom za oporavak i otpornost podupire se korištenje naprednih biogoriva, proizvodnja vodika iz obnovljivih izvora i uvođenje infrastrukture za opskrbu, a sve to će u narednom desetljeću ubrzati prelazak na održivu mobilnost. Planom se promiče modalni prelazak s cestovnog na željeznički prijevoz, uz ulaganja u vozila i plovila s nultom stopom emisija i popratnu infrastrukturu. Naposljetku, ulaganja u razvoj zelenih vještina i potpore MSP-ovima i velikim poduzećima za ulaganja u proizvodne procese prihvatljive za okoliš i održiviji turizam trebala bi doprinijeti ostvarenju zelenih ciljeva.
(29)Reforme i ulaganja koji doprinose zelenoj tranziciji općenito su usklađeni s postojećim nacionalnim planovima. Plan za oporavak i otpornost bi u smislu okolišnih politika trebao izravno doprinijeti poboljšanju gospodarenja prirodnim resursima. Plan uključuje ulaganja u infrastrukturu radi modernizacije sustava za vodoopskrbu i odvodnju otpadnih voda i bržeg prelaska na kružno gospodarstvo. Dodijeljena su financijska sredstva za novu infrastrukturu radi smanjenja udjela otpada koji se šalje na odlagališta, uključujući postrojenja za recikliranje i centre za razvrstavanje otpada. Plan uključuje ulaganja za promicanje kružnog gospodarstva u poljoprivrednom sektoru radi smanjenja otpada od hrane. Uključuje i namjenske mjere potpore zaštiti bioraznolikosti, kao što su obnavljanje prirodnih funkcija rijeka, poplavnih područja i uklanjanje invazivnih vrsta u osjetljivom području delte rijeke Neretve. Te bi mjere trebale osigurati trajan učinak hrvatskog plana za oporavak i otpornost na zelenu tranziciju, među ostalim na bioraznolikost i zaštitu okoliša.
(30)Reforme i ulaganja trebali bi znatno doprinijeti ubrzanju dekarbonizacije i ostvarenju klimatskih ciljeva Hrvatske utvrđenih u hrvatskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu do 2030. i dugoročnoj strategiji dekarbonizacije. Kad je riječ o okolišnim ciljevima definiranima u Uredbi (EU) 2020/852, plan uključuje važne mjere za ublažavanje klimatskih promjena kojima bi se trebale smanjiti emisije stakleničkih plinova, uglavnom povećanjem energetske učinkovitosti zgrada, ulaganjima u promicanje korištenja obnovljivih izvora energije u sektorima energetike i prometa, kao i primjenom inovativnih tehnologija. Plan uključuje važne mjere za prilagodbu klimatskim promjenama, uključujući potporu za održivo korištenje vodnih resursa smanjenjem gubitaka vode i potrošnje energije u vodoopskrbnim sustavima. Plan uključuje i znatna ulaganja u sprečavanje rizika od poplava, kojima se promiču prirodna rješenja. Očekuje se da će hrvatski plan doprinijeti energetskim i klimatskim ciljevima Unije za 2030. i cilju klimatske neutralnosti Unije do 2050.
Doprinos digitalnoj tranziciji
(31)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (f) i odjeljkom 2.6. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava mjere kojima se u velikoj mjeri djelotvorno (ocjena A) doprinosi digitalnoj tranziciji ili svladavanju izazova koji iz nje proizlaze. Te mjere doprinose digitalnom cilju u iznosu od 20,4 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, izračunato u skladu s metodologijom iz Priloga VI. Uredbi (EU) 2021/241.
(32)Mjere za potporu digitalnoj tranziciji prisutne su u cijelom hrvatskom planu za oporavak i otpornost, što odražava opsežnu prirodu predviđenih napora u cilju digitalizacije koji obuhvaćaju niz sektora. Jedna je komponenta plana za oporavak i otpornost posvećena samo digitalnoj transformaciji hrvatskog gospodarstva i društva, uz dosljedne mjere za potporu digitalizaciji javne uprave i pružanju digitalnih javnih usluga. Uključuje i ulaganja u digitalnu povezivost, koja bi trebala unaprijediti digitalnu infrastrukturu za internetske usluge fiksne i mobilne mreže u udaljenim i ruralnim područjima koja zaostaju u smislu digitalne uključenosti.
(33)Osim te posebne komponente posvećene digitalnoj tranziciji, i većina drugih komponenti doprinosi digitalnoj transformaciji Hrvatske. Plan uključuje značajne mjere za digitalizaciju prometa, energetike, zdravstva, pravosuđa i obrazovanja, uz specifična ulaganja u digitalne alate za visoko obrazovanje. Planirana je izrada sveobuhvatne strategije za digitalnu transformaciju hrvatskog društva i gospodarstva u sljedećem desetljeću, u kojoj će biti definirani strateški ciljevi za digitalnu tranziciju gospodarstva, javne uprave i pravosuđa, digitalnu povezivost i razvoj digitalnih vještina.
(34)Očekuje se da će reforme u području digitalizacije i ulaganja s potporom iz plana za oporavak i otpornost imati trajan učinak. Na primjer, očekuje se da će ulaganja kojima se podupire digitalna transformacija hrvatske javne uprave donijeti sistemske promjene u razvoju sustava interoperabilnosti na nacionalnoj i međunarodnoj razini, a u javnoj upravi u donošenju odluka na temelju podataka. Očekuje se da će ta ulaganja transformirati način komunikacije hrvatske javne uprave s njezinim korisnicima. Očekuje se da će i ulaganja u povezivost doprinijeti smanjenju digitalne podjele između urbanih i ruralnih područja, a da će planirane komplementarne mjere koje se očekuju iz drugih nacionalnih ili Unijinih fondova zajamčiti ostvarenje Unijinih ciljeva gigabitnog društva.
Trajan učinak
(35)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (g) i odjeljkom 2.7. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će plan za oporavak i otpornost u velikoj mjeri trajno utjecati na Hrvatsku (ocjena A).
(36)Očekuje se da će reforme s ciljem smanjenja administrativnog i financijskog opterećenja za poduzeća pojednostavnjenjem opterećujućih propisa i smanjenjem parafiskalnih nameta biti korisne za stvaranje vrijednosti u privatnom sektoru. Slično bi i mjere za suzbijanje korupcije i sprečavanje pranja novca, kao i reforme s ciljem smanjenja broja neriješenih predmeta i skraćenja trajanja rješavanja predmeta u pravosuđu trebale ojačati institucije, povećati povjerenje ulagača i pomoći Hrvatskoj u privlačenju ulaganja i znanja. Reforme s ciljem liberalizacije reguliranih profesija trebale bi povećati konkurentnost u gospodarstvu na korist potrošača i zapošljavanja. Očekuje se da će reforme s ciljem poboljšanja učinkovitosti i djelotvornosti okvira za istraživanje i inovacije, uključujući bolje porezne poticaje za istraživanje i razvoj i programe potpore inovacijama imati trajan pozitivan učinak na produktivnost i gospodarstvo u cjelini. Poboljšano upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i intenzivnija prodaja takvih poduzeća i neaktivne imovine trebali bi imati trajan pozitivan učinak na alokativnu efikasnost gospodarstva. Navedene su i važne inicijative za poboljšanje procesa javne uprave, među ostalim njihovom digitalizacijom, npr. pri registraciji poduzeća i plaćanju naknada, i za potporu razvoju vještina javnih službenika, što bi trebalo imati trajan pozitivan učinak na kvalitetu usluga koje se pružaju poduzećima i kućanstvima.
(37)Očekuje se da će ulaganja u obrazovanje, zdravstvo i vještine za tržište rada imati dugoročne pozitivne učinke na ljudski kapital. Ulaganja u istraživanje i inovacije trebala bi biti korisna za produktivnost i konkurentnost trgovačkih društava, dok bi ulaganja u čistu energiju, održivi turizam, modernizaciju prometnog sustava, digitalnu i zelenu tranziciju trebala strukturno unaprijediti održivost gospodarstva i s vremenom privući dodatna ulaganja. Očekuje se i da će kombinacija energetske učinkovitosti i seizmičke obnove zgrada imati trajan učinak na smanjenje potrošnje energije i povećanje sigurnosti.
(38)Trajni učinak plana može se pojačati i sinergijama između plana i drugih programa koji se financiraju iz fondova kohezijske politike, prvenstveno znatnim uklanjanjem duboko ukorijenjenih teritorijalnih izazova i promicanjem uravnoteženog razvoja.
Praćenje i provedba
(39)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (h) i odjeljkom 2.8. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 aranžmani predloženi u planu za oporavak i otpornost prikladni su (ocjena A) za osiguranje djelotvornog praćenja i provedbe plana za oporavak i otpornost, uključujući predviđeni vremenski raspored, ključne etape i ciljne vrijednosti te povezane pokazatelje.
(40)U provedbi mjera iz plana za oporavak i otpornost trebalo bi sudjelovati nekoliko državnih institucija. Središnje koordinacijsko tijelo koje će se osnovati u okviru Ministarstva financija bit će glavno nacionalno tijelo zaduženo za sveukupnu koordinaciju i praćenje plana za oporavak i otpornost, uključujući aktivno praćenje napretka u provedbi mjera, na temelju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih za svaku komponentu. Za provedbu reformi i ulaganja iz plana za oporavak i otpornost bit će izravno odgovorna nadležna ministarstva, dok bi Odbor za provedbu na razini ministara trebao voditi brigu o dosljednom korištenju sredstava iz svih Unijinih fondova. U planu za oporavak i otpornost definirane su ključne etape i ciljne vrijednosti za svako ulaganje i reformu uključene u plan za oporavak i otpornost. Broj ključnih etapa i ciljnih vrijednosti razmjeran je broju mjera i veličini plana u odnosu na hrvatsko gospodarstvo. Predloženi kvalitativni i kvantitativni pokazatelji za ključne etape i ciljne vrijednosti dovoljno su jasni, realni i sveobuhvatni za praćenje i provjeru njihova ostvarenja. Budući da plan za oporavak i otpornost sadržava sveobuhvatne mehanizme za koordinaciju, provedbu i praćenje, njegova bi provedba trebala uvelike ovisiti o administrativnim i provedbenim kapacitetima provedbenih tijela, od kojih neka tek treba utvrditi ili osnovati. Stoga posebnu pozornost treba posvetiti uspostavi strukture za provedbu i koordinaciju, pri čemu se osnivanje središnjeg koordinacijskog tijela očekuje do kraja 2021., kako je i navedeno u odgovarajućoj ključnoj etapi.
(41)Države članice trebale bi osigurati da se financijska potpora u okviru Mehanizma priopći i potvrdi u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) 2021/241. Treba zatražiti tehničku potporu u okviru Instrumenta za tehničku potporu kako bi se državama članicama pomoglo u provedbi njihova plana.
Troškovi
(42)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (i) i odjeljkom 2.9. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 obrazloženje iznosa procijenjenih ukupnih troškova plana za oporavak i otpornost koje je u planu dostavila država članica donekle je (ocjena B) razumno i uvjerljivo i u skladu s načelom troškovne učinkovitosti te je razmjerno očekivanom nacionalnom ekonomskom i socijalnom učinku.
(43)Hrvatska je uglavnom dostavila detaljnu raščlambu troškova za svaku mjeru, s upućivanjima na prethodne slične projekte ili studije kako bi opravdala iznose troškova i odgovarajućim objašnjenjima metodologije primijenjene za utvrđivanje ukupnih troškova. Za razne mjere za koje se troškovi ne mogu unaprijed detaljno utvrditi, npr. za projekte koji se odabiru na temelju natječajnih postupaka, kao što su pozivi na podnošenje prijedloga, u planu za oporavak i otpornost općenito se navodi obrazloženje na temelju ranijih iskustava da troškovi nisu nerazmjerni ciljevima mjere. Smatra se da su troškovi za znatnu većinu mjera razumni i vjerodostojni. Iako je Hrvatska uložila znatne napore kako bi dostavila potrebne informacije o troškovima, metodologijom i obrazloženjem troškova nisu dosljedno obuhvaćeni svi elementi mjera, a u nekim slučajevima nisu objašnjeni dijelovi ukupnog troška. Troškovi su u manjem broju procjena premašili raspon troškova utvrđen u odnosu na usporedive projekte. Budući da za te procjene troškova primijenjena metodologija nije dovoljno dobro objašnjena, a veza između obrazloženja i samog troška ponekad nije potpuno jasna, kriterij procjene troškova nije dobio višu ocjenu. Konačno, procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost u skladu su s načelom troškovne učinkovitosti i razmjerni očekivanom nacionalnom ekonomskom i socijalnom učinku.
Zaštita financijskih interesa
(44)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (j) i odjeljkom 2.10. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 aranžmani predloženi u planu za oporavak i otpornost i dodatne mjere sadržane u ovoj Odluci primjereni su (ocjena A) za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje korupcije, prijevara i sukoba interesa pri korištenju sredstava stavljenih na raspolaganje na temelju te uredbe i očekuje se da će se aranžmanima djelotvorno izbjeći dvostruko financiranje sredstvima na temelju te uredbe i drugih programa Unije. Time se ne dovodi u pitanje primjena drugih instrumenata i alata za promicanje i jačanje usklađenosti s pravom EU-a, među ostalim za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje korupcije, prijevara i sukoba interesa te za zaštitu financija Unije u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća 8 .
(45)Sustav za provedbu plana za oporavak i otpornost u Hrvatskoj opisan je na odgovarajući način. Koherentan je i temelji se na pouzdanim postupcima i strukturama, a posebno su jasne uloge i odgovornosti sudionika u kontrolama i revizijama, relevantne kontrolne funkcije primjereno su razdvojene i osigurana je neovisnost subjekata koji obavljaju reviziju. Koordinacijsko tijelo za provedbu plana trebala bi biti Uprava za makroekonomske analize u okviru Ministarstva financija. Radi provedbe reformi i ulaganja za svaku je komponentu/potkomponentu imenovano nadležno tijelo na razini ministarstva i središnjeg državnog ureda, u skladu sa sektorskom nadležnošću koja je propisana Zakonom o sustavu tijela državne uprave. Sektor za poslove Nacionalnog fonda u Ministarstvu financija trebalo bi biti tijelo odgovorno za pripremu i slanje polugodišnjih zahtjeva za plaćanje Europskoj komisiji nakon potvrde ostvarenja relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, kojima se prilažu izjava o upravljanju i sažetak provedenih revizija. Poslovi tijela za reviziju dodijeljeni su Agenciji za reviziju sustava provedbe programa Europske unije („ARPA”).
(46)Aranžmani koje je u planu za oporavak i otpornost Hrvatska predložila za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje korupcije, prijevara i sukoba interesa pri korištenju sredstava koja se stavljaju na raspolaganje na temelju Uredbe (EU) 2021/241, uključujući aranžmane čiji je cilj izbjegavanje dvostrukog financiranja, ocijenjeni su odgovarajućima. Ključne etape koje se odnose na zakonske ovlasti tijela uključenih u provedbu i kontrolu, koordinacijsko tijelo i nadogradnju IT sustava, trebale bi biti ostvarene prije podnošenja prvog zahtjeva za plaćanje. Osim toga, subjekti nadležni za kontrole trebali bi imati zakonske ovlasti i administrativni kapacitet za izvršenje svojih planiranih funkcija i poslova, pri čemu ključne etape koje se odnose na analizu radnog opterećenja i preporuke koje iz nje proizlaze trebaju biti ostvarene najkasnije do podnošenja prvog zahtjeva za plaćanje.
Koherentnost plana
(47)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (k) i odjeljkom 2.11. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan u velikoj mjeri (ocjena A) sadržava mjere za provedbu reformi i projekata javnih ulaganja koje čine koherentna djelovanja.
(48)Okosnicu hrvatskog plana za oporavak i otpornost čini pet koherentnih komponenata i jedna inicijativa kojima se podupiru zajednički ciljevi oporavka hrvatskog gospodarstva, ublažavanja posljedica bolesti COVID-19, doprinosa zelenoj i digitalnoj tranziciji i uključivom rastu te povećanja otpornosti i konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Komponente plana, a posebno inicijativa „Obnova zgrada”, trebale bi doprinijeti i uklanjanju štete uzrokovane dvama razornim potresima koji su 2020. pogodili Zagreb i okolicu te Banovinu. Svih pet komponenata i inicijativa temelje se na koherentnim paketima reformi i ulaganja, s mjerama koje se međusobno jačaju i/ili dopunjuju. Postoje i sinergije među komponentama i inicijativama, a nijedna mjera nije u suprotnosti s drugim mjerama niti dovodi u pitanje njihovu djelotvornost.
Ravnopravnost
(49)Plan za oporavak i otpornost uključuje mjere koje bi mogle doprinijeti povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada. Očekuje se da će reforma radnog zakonodavstva doprinijeti tom cilju, olakšati ravnotežu između poslovnog i privatnog života, neizravno smanjiti razliku u plaćama između spolova i ukloniti velike razlike u mirovinama između spolova. Planirano je financiranje projekata IKT-a o pitanjima jednakosti. Plan uključuje reformu obrazovnog sustava čiji je cilj osigurati jednake mogućnosti za svu djecu, uglavnom povećanjem sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te broja nastavnih sati u osnovnoj školi. Hrvatska bi trebala razvijati usluge socijalnog mentorstva kojima bi trebalo pružiti potporu skupinama korisnika kao što su osobe s invaliditetom, žrtve nasilja, beskućnici, migranti, Romi i mladi koji izlaze iz sustava socijalne skrbi, kako bi im se pomoglo pri zapošljavanju. Planom sadržava nekoliko ulaganja kojima se odgovara na posebne potrebe osoba s invaliditetom, kao što su mjere za osiguravanje fizičkog pristupa zgradama i stambenim zgradama, pružanje odgovarajućih usluga mobilnosti, promicanje hibridnog pristupa radnom mjestu i osiguravanje pristupa digitalnim javnim uslugama.
Samoprocjena sigurnosti
(50)U skladu s člankom 18. stavkom 4. točkom (g) Uredbe (EU) 2021/241 izrađena je samoprocjena sigurnosti za ulaganja u digitalne kapacitete i povezivost. U planu za oporavak i otpornost opisano je kako je nacionalni regulator izradio prijedlog pravilnika o načinu i rokovima za provedbu mjera za zaštitu sigurnosti i integriteta komunikacijskih mreža i usluga, koji sadržava zahtjeve sigurnosti 5G elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga na temelju preporuka iz Komunikacije , Komisije od 29. siječnja 2020. „Sigurno uvođenje 5G mreža u EU-u – Provedba paketa instrumenata EU-a” 9 .
Prekogranični i višedržavni projekti
(51)Plan uključuje prekogranične i višedržavne projekte u tri područja. Prvo, uključuje mjere povezane s interoperabilnošću informacijskih sustava u okviru komponente „Digitalna tranzicija”, odnosno uspostavu, nadogradnju, međusobno povezivanje temeljnih registara i uspostavu središnjeg sustava interoperabilnosti u skladu s Europskim okvirom za interoperabilnost (EIF). Drugo, u okviru komponente „Obrazovanje” očekuje se da će digitalna transformacija visokog obrazovanja potaknuti i ubrzati sudjelovanje visokih učilišta u prekograničnim i višedržavnim projektima, posebno u projektima za koje je digitalna zrelost nužan preduvjet za sudjelovanje. Treće, u okviru komponente „Vodno gospodarstvo i gospodarenje vodama” Program razvoja javne vodoopskrbe i Program razvoja javne odvodnje otpadnih voda imaju pozitivan učinak na okoliš jer smanjuju onečišćenje okoliša i vodnih resursa te doprinose očuvanju vodnih tijela, a njihov je učinak u tom smislu prekograničan i globalan.
Postupak savjetovanja
(52)Hrvatska je prije dostave plana za oporavak i otpornost provela postupak savjetovanja, a javno savjetovanje s dionicima provela je nakon što je u prosincu 2020. Komisiji dostavila nacrt plana. U razdoblju od siječnja do svibnja 2021. nadležna tijela održala su više od 15 tematskih sastanaka s različitim dionicima na kojima su predstavila prilike koje plan za oporavak i otpornost u određenim područjima pruža Hrvatskoj, njegovu strukturu, kriterije, postupak i komplementarnost s drugim fondovima Unije. Sažetak plana objavljen je i predstavljen medijima prije donošenja 1. travnja 2021. Nakon što ga je Vlada donijela, sažetak plana objavljen je na internetskoj stranici Vlade i o njemu se 14. travnja 2021. raspravljalo u Saboru.
(53)U hrvatskom planu za oporavak i otpornost nisu navedeni planovi nadležnih tijela za uključivanje dionika u provedbu plana. Kako bi se osiguralo da relevantni subjekti preuzmu odgovornost ključno je da se u praćenje teritorijalne raspodjele resursa i provedbu ulaganja i reformi iz plana uključe sva regionalna i lokalna tijela i dionici, uključujući socijalne partnere i civilno društvo.
Pozitivna ocjena
(54)Nakon Komisijine pozitivne ocjene hrvatskog plana za oporavak i otpornost i zaključka da plan u zadovoljavajućoj mjeri ispunjava kriterije za ocjenjivanje utvrđene u Uredbi (EU) 2021/241, u skladu s člankom 20. stavkom 2. i Prilogom V. te uredbe, ovom bi Odlukom trebalo utvrditi reforme i projekte ulaganja koji su potrebni za provedbu plana, relevantne ključne etape, ciljne vrijednosti i pokazatelje te iznos koji Unija stavlja na raspolaganje za provedbu plana u obliku bespovratne financijske potpore.
Financijski doprinos
(55)Procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost Hrvatske iznose 6 393 794 220 EUR. S obzirom na to da je plan za oporavak i otpornost u zadovoljavajućoj mjeri usklađen s kriterijima za ocjenjivanje iz Uredbe (EU) 2021/241, a procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost viši su od maksimalnog financijskog doprinosa raspoloživog za Hrvatsku, financijski doprinos dodijeljen Hrvatskoj za plan za oporavak i otpornost trebao bi biti jednak ukupnom iznosu financijskog doprinosa raspoloživog za Hrvatsku.
(56)U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 izračun maksimalnog financijskog doprinosa za Hrvatsku ažurirat će se do 30. lipnja 2022. U skladu s člankom 23. stavkom 1. te uredbe iznos za Hrvatsku trebalo bi sada staviti na raspolaganje za pravne obveze do 31. prosinca 2022. Bude li to potrebno nakon ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa, Vijeće bi na prijedlog Komisije trebalo izmijeniti ovu Odluku tako da se bez nepotrebne odgode uključi ažurirani maksimalni financijski doprinos.
(57)Potpora će se financirati zaduživanjem Komisije u ime Unije na temelju članka 5. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 10 . Potpora bi se trebala isplatiti u obrocima nakon što Hrvatska u zadovoljavajućoj mjeri ostvari relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene za provedbu plana za oporavak i otpornost.
(58)Hrvatska je zatražila pretfinanciranje u iznosu od 13 % financijskog doprinosa. Taj bi iznos Hrvatskoj trebalo staviti na raspolaganje ovisno o stupanju na snagu i u skladu sa sporazumom o financiranju iz članka 23. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/241.
(59)Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje ishod drugih postupaka koji se odnose na dodjelu sredstava Unije u okviru drugog programa Unije osim u okviru Uredbe (EU) 2021/241 ili postupaka koji se odnose na narušavanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta koji se mogu poduzeti, posebno u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora. Njome se ne poništava zahtjev iz članka 108. Ugovora da države članice obavijeste Komisiju o slučajevima planirane dodjele državne potpore.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odobrenje ocjene plana za oporavak i otpornost
Odobrava se ocjena plana za oporavak i otpornost Hrvatske na temelju kriterija iz članka 19. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/241. Reforme i projekti ulaganja u okviru plana za oporavak i otpornost, aranžmani i vremenski raspored za praćenje i provedbu plana za oporavak i otpornost, uključujući relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti, relevantni pokazatelji ostvarenja predviđenih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti te aranžmani kojima se Komisiji pruža potpun pristup osnovnim relevantnim podacima utvrđeni su u Prilogu ovoj Odluci.
Članak 2.
Financijski doprinos
1.Unija Hrvatskoj stavlja na raspolaganje financijski doprinos u obliku bespovratne financijske potpore u iznosu od 6 295 431 146 EUR. 11 Iznos od 4 631 762 551 EUR na raspolaganju je za preuzimanje pravnih obveza do 31. prosinca 2022. Ako se nakon ažuriranja iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Hrvatsku izračuna iznos koji je jednak ili veći od tog iznosa, dodatni iznos od 1 663 668 594 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.
2.Komisija Hrvatskoj stavlja na raspolaganje financijski doprinos Unije u obrocima u skladu s Prilogom. Iznos od 9 818 406 049 EUR stavlja se na raspolaganje kao plaćanje pretfinanciranja, koje je jednako iznosu od 13 % financijskog doprinosa. Komisija pretfinanciranje i obroke može isplatiti u jednoj ili više tranši. Veličina tranši ovisi o raspoloživosti sredstava.
3.Pretfinanciranje se isplaćuje ovisno o stupanju na snagu i u skladu sa sporazumom o financiranju iz članka 23. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/241. Iznos pretfinanciranja poravnava se proporcionalnim smanjenjem iznosa obroka za isplatu.
4.Isplata obroka u skladu sa sporazumom o financiranju ovisi o raspoloživim financijskim sredstvima i odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/241, da je Hrvatska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana za oporavak i otpornost. Ovisno o stupanju na snagu pravnih obveza iz stavka 1., da bi se ispunili uvjeti za plaćanje, ključne etape i ciljne vrijednosti moraju biti ostvarene najkasnije do 31. kolovoza 2026.
Članak 3.
Adresati
Ova je Odluka upućena Republici Hrvatskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Vijeće
Predsjednik
EUROPSKA KOMISIJA
Bruxelles, 8.7.2021.
COM(2021) 401 final
PRILOG
Prijedlogu provedbene odluke Vijeća
o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Hrvatske
{SWD(2021) 197 final}
PRILOG
DIO 1.: REFORME I ULAGANJA U OKVIRU PLANA ZA OPORAVAK I OTPORNOST
1.Opis reformi i ulaganja
A. KOMPONENTA 1.1.: OTPORNO, ZELENO I DIGITALNO GOSPODARSTVO
Ova komponenta hrvatskog plana za oporavak i otpornost (NPOO) primjenjuje širok, horizontalni pristup u rješavanju određenih strukturnih slabosti hrvatskoga gospodarstva. Gospodarski rast Hrvatske i konvergencija s ostatkom Unije otežani su zbog slabe produktivnosti, razmjerno niskih ulaganja privatnog sektora, ograničenog pristupa financiranju za najinovativnija društva te općenito poslovnog okruženja s razmjerno velikim administrativnim i parafiskalnim opterećenjem te prekomjernom regulacijom profesija. Pored toga, udio industrijske proizvodnje u Hrvatskoj nizak je u usporedbi s državama članica srednje i istočne Europe, a Hrvatska zaostaje za sličnim zemljama i u ulaganjima u inovacije, proizvode na višim tehnološkim razinama i zelenu i digitalnu tranziciju.
Komponenta ima tri cilja:
-unapređenje poslovnog okruženja daljnjom provedbom reformi namijenjenih smanjenju administrativnog i parafiskalnog opterećenja i daljnjom liberalizacijom reguliranih profesija,
-postizanje bolje raspodjele kapitala u gospodarstvu zahvaljujući izmjenama regulatornog okvira kojima se potiču ulaganja privatnog sektora, pružanje potpore poduzećima u obliku bespovratnih sredstava i koncesijskih financijskih instrumenata radi poticanja produktivnih ulaganja, posebno u području uvođenja zelenih tehnologija, te poboljšanje pristupa alternativnim i inovativnim načinima financiranja,
-pružanje potpore poduzećima u prilagodbi njihova poslovanja novom digitalnom okruženju s posebnim naglaskom na kulturni i kreativni sektor koji su posebno teško pogođeni mjerama ograničavanja kretanja i pružanja usluga koje zahtijevaju fizičku prisutnost.
Komponentom se osigurava likvidnost malim i srednjim poduzećima, smanjuju parafiskalni nameti i regulatorna ograničenja tržišta roba i usluga, promiču privatna ulaganja i usmjeravaju ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, čime se ispunjuje preporuka za Hrvatsku (3. preporuka za Hrvatsku iz 2020.). Doprinosi i ispunjenju preporuke o smanjenju najvećih parafiskalnih nameta i pretjeranu regulaciju tržišta proizvoda i usluga (4. preporuka za Hrvatsku iz 2019.).
Komponenta je podijeljena u dvije potkomponente, C1.1.1. (Jačanje konkurentnosti i zelena tranzicija gospodarstva) i C.1.1.2 (Poticanje inovacija i digitalizacija gospodarstva).
A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Potkomponenta C1.1.1. – Jačanje konkurentnosti i zelena tranzicija gospodarstva
Cilj je potkomponente promicati gospodarsku aktivnost, konkurentnost i ulaganja daljnjim smanjenjem administrativnog i parafiskalnog opterećenja za poduzeća, daljnjom liberalizacijom reguliranih profesija, povećanjem pristupa kreditima putem bespovratnih sredstava, koncesijskih zajmova i vlasničkih instrumenata, privlačenje izravnih stranih ulaganja i potporu kulturnom i kreativnom sektoru u digitalnoj tranziciji.
Reforma C1.1.1. R1 – Nastavak reforme poslovnog i regulatornog okruženja
Cilj je reforme dodatno poboljšati hrvatsko poslovno okruženje:
-digitalizacijom usluga koje državna i javna uprava pruža poduzećima,
-unapređenjem regulatornih uvjeta za poslovanje te nastavkom administrativnog i fiskalnog rasterećenja,
-donošenjem strategije i akcijskog plana za poboljšanje procjene učinka na gospodarstvo.
Reforma uključuje donošenje 5. Akcijskog plana za administrativno rasterećenje i smanjenje parafiskalnih i neporeznih davanja te uspostavu informatičkog sustava za praćenje provedbe mjera i za ažuriranje i digitalizaciju Registra neporeznih davanja.
Donošenje strategije i akcijskog plana za poboljšanje postupaka procjene učinka na gospodarstvo koji se primjenjuju u javnoj upravi, radi unapređenja potpore inovacijama i donošenju novih poslovnih modela U tom kontekstu test procjene učinka na MSP-ove prenosi se na digitalnu platformu kako bi se olakšala suradnja u javnoj upravi i poduprlo internetsko osposobljavanje i komunikacija. Kontinuirano osposobljavanje državnih službenika u određenim područjima dio je ulaganja. Mjere u okviru ovog ulaganja uključuju provedbu regulatornog sigurnog testnog okruženja koje omogućava kontrolirano testiranje novih poslovnih modela.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Reforma C1.1.1. R2 – Nastavak reforme reguliranih profesija
Cilj je reforme pomoći rastu produktivnosti hrvatskoga gospodarstva nastavkom liberalizacije tržišta usluga. Reforma uključuje pojednostavnjenje ili potpuno uklanjanje najmanje 50 regulatornih zahtjeva za profesionalne usluge, na temelju provedbe drugog i trećeg Akcijskog plana za liberalizaciju tržišta usluga, uključujući profesije odvjetnika, bilježnika, poreznih savjetnika, revizora, farmaceuta i ljekarni, fizioterapeuta, arhitekata, inženjera i turističkih vodiča, te uzimajući u obzir preporuke Svjetske banke o registraciji i članstva u strukovnim komorama, fragmentirana ekskluzivna prava pojedinih profesija (npr. arhitekti i inženjeri), provođenje stručnog ispita nakon završenog fakultetskog obrazovanja (npr. arhitekti i inženjeri) i ograničenja u pogledu vlasništva i upravljanja za porezne savjetnike.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Reforma C1.1.1. R3 – Unapređenje strateškog okvira za promociju privatnih ulaganja
Cilj je reforme povećati atraktivnost Hrvatske za ulaganja izradom i donošenjem Strateškog okvira za promicanje i olakšavanje izravnih stranih ulaganja. Reforma uključuje tri analitičke studije: pružanje: i. pregleda institucionalnog krajobraza, ii. procjene utjecaja stranih ulaganja i iii. preporuka za regulatorne i institucionalne promjene te osmišljavanje poreznih poticaja; donošenje strateškog okvira uključujući akcijski plan i uspostavu digitalne platforme za potrebe provedbe. Očekuje se da će taj strateški okvir osigurati koherentnost i koordinaciju politika u različitim ministarstvima i institucijama koja se bave promicanjem i olakšavanjem ulaganja, maksimalizirati utjecaj ulaganja na produktivnost, stvaranje radnih mjesta i regionalni razvoj i poduprijeti digitalnu i klimatsku tranziciju Hrvatske.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Reforma C1.1.1. R6 – Razvoj otpornog kulturnog i kreativnog sektora
Reforma uključuje stupanje na snagu izmjena Zakona o elektroničkim medijima i Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima kojima se uvodi djelotvorna pravna zaštita za stvaratelje kreativnih, kulturnih i medijskih sadržaja na internetu, uzimajući u obzir potrebu uklanjanja prepreka uspješnoj komercijalizaciji zaštićenog sadržaja na internetu. Očekuje se da će novi pravni okvir potaknuti poduzeća na prilagodbu poslovnih procesa industrijskim standardima na jedinstvenom digitalnom tržištu, razvijanjem novih i inovativnih modela poslovanja na internetu i novih i inovativnih proizvoda i usluga.
Očekuje se da će reformirani autorskopravni okvir potaknuti kulturni i kreativni sektor tako što će pružiti stabilan pravni okvir za kreiranje internetskih platformi i aplikacija, olakšati licenciranje kreativnih, kulturnih i medijskih sadržaja na internetu i time promicati kulturnu, jezičnu i medijsku raznolikost. Očekuje se da će izmjene pravnog okvira za medije i autorska prava olakšati prekograničnu distribuciju televizijskih i radijskih programa pružanjem jasnih pravila o tzv. izravnom protoku signala i olakšavanjem ponovne uporabe javnog sadržaja za kreiranje novih inovativnih proizvoda i usluga na jedinstvenom digitalnom tržištu. Nadalje, zakonodavnom reformom osigurat će se transparentnost u objavi vlasničkih struktura koje će se povezati s Registrom stvarnih vlasnika i objavom tih podataka na internetskim stranicama pružatelja, a veća transparentnost uvest će se i kod podataka vezanih za iznose i izvore financiranja.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2022.
Ulaganje C1.1.1. R1-I1 – Digitalizacija usluga državne i javne administracija prema poslovnom sektoru (G2B)
Cilj je ulaganja poboljšati pristupačnost, transparentnost i učinkovitost javnih usluga koje se pružaju poduzećima njihovom digitalizacijom u odabranim prioritetnim područjima kao što su registracija poduzeća i licenciranje. Očekuje se da će se time omogućiti daljnje integriranje informacija o ulasku na tržištu i ulaganjima u Hrvatsku, čime će se poboljšati točnost i dostupnost podataka, a posljedično i dizajn i provedba politike na više razina državne uprave. Konačno, cilj je poboljšati razmjenu informacija i konsolidaciju podataka u tijelima državne uprave kako bi se omogućila primjena principa „samo jednom”.
Ulaganje će uključivati sljedeće mjere:
-Prva mjera uključuje ulaganja koja će se temeljiti na postojećoj digitalnoj platformi START za osnivanje društava s ograničenom odgovornošću i omogućiti korisnicima da registriraju nova društva na internetu. Tom će se mjerom proširiti funkcionalnosti platforme START kako bi se povećao opseg usluga, poboljšao pristup i dostupnost sustava te osigurala integriranost svih novih poslovnih podataka u jedinstvenu bazu podataka. U okviru te mjere provest će se tri ulagačka projekta. Prvo, kako bi se povećala upotreba platforme START i bolje integrirali procesi pokrenuti digitalnim ili nedigitalnim putem, uspostavit će se, opremiti i staviti u funkciju 20 novih fizičkih pristupnih točaka za platformu START u poslovnicama Financijske agencije. Drugo, nadogradnjom i povezivanjem platforme START s različitim registrima uvest će se nove funkcionalnosti te omogućiti pristup administrativnom postupku s pomoću digitalne autentifikacije. Treće, uspostavit će se digitalna platforma za licenciranje (START Plus) kako bi se povećala transparentnost uvjeta ulaska na tržište i transparentnosti propisa o poslovanju.
-Druga mjera uključuje konsolidaciju plaćanja obveznih naknada poduzećima i jedan je od preduvjeta za pristupanje Hrvatske europskom tečajnom mehanizmu II. (ERM II.) i bankovnoj uniji. Mjerom će se uspostaviti jedinstvena platforma za digitalne naknade kojom će se omogućiti internetsko plaćanje sedam najčešćih i troškovno intenzivnih obveznih naknada za poduzeća i doprinijeti optimizaciji postojećeg administrativnog postupka ponudom sljedećih funkcionalnosti: i. popisa naknada koje poslovni subjekt treba platiti; ii. održavanja kalendara plaćanja s rokovima za namiru; iii. mogućnosti ispunjenja i podnošenja potrebnih obrazaca nadležnim ustanovama u elektroničkom obliku, iv. mogućnosti izravnog internetskog plaćanja naknada i v. pružanja pregleda plaćenih naknada.
-Trećom mjerom pojednostavnit će se i digitalizirati postupci povezani sa Zakonom o strateškim ulagačkim projektima, Zakonom o poticanju ulaganja i Zakonom o državnoj potpori za istraživačko-razvojne projekte te se će se dalje razviti i nadograditi elektronička baza podataka o poduzećima, uspostavljena Zakonom o unapređenju poduzetničke infrastrukture. Digitalizacija navedenih postupaka podrazumijeva uvođenje digitalne platforme za podnošenje i pristup aplikacijama.
Prva i treća mjera bit će dovršene do 31. prosinca 2024., a druga će mjera biti dovršena do 30. lipnja 2022.
Ulaganje C1.1.1. R1-I2 – Nastavak administrativnog i fiskalnog rasterećenja
Ulaganje je sastavni dio tekuće reforme poslovnog okruženja koja je usmjerena na daljnje smanjenje administrativnog i fiskalnog opterećenja poduzeća i uključuje mjere za provedbu četiriju akcijskih planova za koje se očekuje da će znatno poboljšati poslovno okruženje u Hrvatskoj.
Ulaganje je podijeljeno na dvije podskupine mjera koje uključuju:
-provedbu akcijskih planova za 2017., 2018., 2019. i 2020. za administrativno rasterećenje u područjima ribarstva, fitosanitarne i veterinarske kontrole, turizma i ugostiteljstva, gospodarenja otpadom, socijalne skrbi, znanstvenih aktivnosti i sudskih postupaka, optimizacijom i digitalizacijom najsloženijih administrativnih postupaka. Podulaganjem se podupire i potpuna provedba Akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja u područjima energetike, poljoprivrede i katastra.
-Provedba petog Akcijskog plana za administrativno rasterećenje za dodatnih 265 445 617 EUR (2 000 000 000 HRK) radi smanjenja parafiskalnih i neporeznih davanja za 132 722 808 EUR (1 000 000 000 HRK) te uspostave informatičkog sustava za praćenje provedbe mjera i ažuriranje i digitalizaciju Registra neporeznih davanja.
Prva podskupina mjera bit će dovršena do 31. prosinca 2022. Druga podskupina mjera bit će dovršena do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.1.1. R4-I1 – Potpora poduzećima za prelazak na energetski i resursno učinkovito gospodarstvo
Ulaganjem se financiraju, bespovratnim sredstvima, produktivna ulaganja malih i srednjih te poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u zelene tehnologije koje doprinose energetski i resursno učinkovitom gospodarstvu u energetski intenzivnim industrijama, uključujući metaloprerađivačku, tekstilnu, prehrambenu, kemijsku, građevinsku i drvoprerađivačku industriju. Te energetski intenzivne industrije zapošljavaju velik broj ljudi i proces dekarbonizacije zahtijeva znatna ulaganja. Bespovratna sredstva dodjeljivat će se samo financijski održivim poduzećima iz navedenih prihvatljivih sektora koja dokažu da planirana ulaganja doprinose barem jednom od ovih ciljeva:
-promicanju kružnog gospodarstva uvođenjem resursne učinkovitosti u proizvodni ciklus i životni vijek proizvoda, uključujući održivu opskrbu primarnim i sekundarnim sirovinama,
-dekarbonizaciji i smanjenju emisija energetski intenzivnih industrija, uključujući demonstraciju i uvođenje inovativnih tehnologija s niskom razinom emisija.
Doprinos navedenih ciljeva dokazuje se upućivanje na interventna polja iz priloga VI. i VII. Uredbe (EU) 2021/241. Očekivani učinak ulaganja koja se financiraju ovom mjerom jest smanjenje štetnih emisija za najmanje 20 % u usporedbi s ulaganjima koja nisu usmjerena na energetsku učinkovitost, korištenje obnovljivih izvora energije; korištenje reciklata i oporabljivih materijala u ukupnom volumenu materijala u proizvodnji iznosit će najmanje 20 %.
Kako bi se osigurala usklađenost mjere s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), kriterijima prihvatljivosti navedenima u opisu poslova budućih poziva na podnošenje projekata:
I.zahtijevat će se primjena Komisijinih Tehničkih smjernica za provjeru održivosti u kontekstu fonda InvestEU 1 ; i
II.isključit će se sljedeće aktivnosti i imovina: i. aktivnosti i imovina koje se odnose na fosilna goriva, uključujući daljnju upotrebu 2 ; ii. aktivnosti i imovina u okviru EU-ova sustava za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti 3 ; iii. aktivnosti i imovina povezane s odlaganjem otpada na odlagališta otpada, spalionice 4 i postrojenja za mehaničku biološku obradu 5 ; i iv. aktivnosti i imovina kod kojih dugotrajno odlaganje otpada može naštetiti okolišu; i
III.zahtijevati provjeru pravne usklađenosti projekata s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini za sve transakcije, uključujući one izuzete od testa održivosti.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C1.1.1. R4-I2 – Financijski instrument za mikro, mala i srednja poduzeća
Cilj je ulaganja dalje poticati ulagačku aktivnost na hrvatskom tržištu pružanjem pogodnijih uvjeta financiranja MSP-ovima u fazi rasta i razvoja (subjekti koji imaju pristup financiranju) i podržavati pristup financiranju specifičnim ciljnim skupinama koje uobičajeno nemaju takav pristup (kao što su mikro poduzeća, poduzeća početnici, ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije te gospodarski subjekti koji ulažu u manje razvijena područja). Financijski instrumenti za koje se očekuje da će se koristiti u okviru ovog ulaganja jesu: i. izravni krediti Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije (HAMAG BICRO) i Hrvatske banke za obnovu i razvitak (HBOR) mikro, malim i srednjim poduzećima koji zbog svoje veličine, nepostojanja povijesti poslovanja i općenito viših rizika financiranja uobičajeno imaju otežan pristup ili uopće nemaju pristup kreditima banaka; i ii. subvencije kamatnih stopa po kreditima mikro, malim i srednjim poduzećima, u fazi rasta i razvoja, a koje HAMAG BICRO i HBOR odobravaju u okviru svoji redovnih jamstvenih i kreditnih programa i koje se provode u suradnji s financijskim posrednicima ili izravnim kreditiranjem iz HBOR-a.
Ulaganje uključuje sljedeće financijske instrumente:
-HAMAG BICRO će izravno pružiti mikro-zajmove u iznosu do 100 000 EUR mikro, malim i srednjim poduzećima, koja zbog svoje veličine i veličine zajma uobičajeno imaju otežan pristup financiranju, na razdoblje od najviše 10 godina uz koncesijske kamatne stope i niže zahtjeve u pogledu kolaterala. Očekuje se da će se tim financijskim instrumentom osigurati financiranje u iznosu od 39 816 843 EUR (300 000 000 HRK). Minimalno 7 608 756 EUR (57 328 173 HRK) bit će namijenjeno za potporu ekološki prihvatljivim proizvodnim procesima i poboljšanju učinkovitosti resursa u MSP-ovima, 6 327 139 EUR (47 671 827 HRK) upotrijebit će se za pomoć MSP-ovima u digitalizaciji njihova poslovanja, a preostalih 25 880 948 EUR (195 000 000 HRK) bit će namijenjeno ulaganjima u jačanje konkurentnosti i otpornosti. tim se financijskim instrumentom upravlja odvojeno od drugih instrumenata HAMAG BICRO-a kako bi se osiguralo da se sva neiskorištena sredstva ili povrat sredstava iz tog instrumenta, putem povrata kapitala, upotrijebe u slične svrhe i pod istim uvjetima prihvatljivosti u pogledu utjecaja na okoliš;
-HBOR će izravno pružiti zajmove u iznosu od preko 100 000 EUR mikro, malim i srednjim poduzećima, koja zbog višeg stupnja rizičnosti uobičajeno imaju otežan pristup financiranju, uz koncesijske kamatne stope i niže zahtjeve u pogledu kolaterala. Očekuje se da će mjera biti prvenstveno usmjerena prema financiranju projekata poduzeća početnika, mladih poduzeća, žena poduzetnica, ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije i ulaganja u gospodarski slabije razvijena područja. Očekuje se da će se tim financijskim instrumentom osigurati financiranje u iznosu od 66 361 404 EUR (500 000 000 HRK). Minimalno 12 681 260 EUR (95 546 955 HRK) bit će namijenjeno za potporu ekološki prihvatljivim proizvodnim procesima i poboljšanju učinkovitosti resursa u MSP-ovima, 10 545 231 EUR (79 453 045 HRK) upotrijebit će se za pomoć MSP-ovima u digitalizaciji njihova poslovanja, a preostalih 43 134 913 EUR (325 000 000 HRK) bit će namijenjeno ulaganjima u jačanje konkurentnosti i otpornosti. Tim se financijskim instrumentom upravlja odvojeno od drugih instrumenata HBOR-a kako bi se osiguralo da se sva neiskorištena sredstva ili povrat sredstava iz tog instrumenta, putem povrata kapitala, upotrijebe u slične svrhe i pod istim uvjetima prihvatljivosti u pogledu utjecaja na okoliš.
-Osnivanje fonda za subvencioniranje kamata radi olakšavanja uvjeta kreditiranja za bankarske kredite odobrene u okviru postojećih programa jamstva HAMAG BICRO-a mikro, malim i srednjim poduzećima. Očekuje se da će se tim financijskim instrumentom osigurati financiranje u iznosu od 13 272 281 EUR (100 000 000 HRK). Minimalno 2 536 252 EUR (19 109 391 HRK) bit će namijenjeno za potporu ekološki prihvatljivim proizvodnim procesima i poboljšanju učinkovitosti resursa u MSP-ovima, 2 109 046 EUR (15 890 609 HRK) upotrijebit će se za pomoć MSP-ovima u digitalizaciji njihova poslovanja, a preostalih 8 626 983 EUR (65 000 000 HRK) bit će namijenjeno ulaganjima u jačanje konkurentnosti i otpornosti.
-Osnivanje fonda za subvencioniranje kamata za olakšavanja uvjeta kreditiranja za bankarske kredite odobrene u okviru postojećih kreditnih instrumenata HBOR-a dodijeljenih mikro, malim i srednjim poduzećima. Očekuje se da će se tim financijskim instrumentom osigurati financiranje u iznosu od 26 544 562 milijuna EUR (200 000 000 HRK). Minimalno 5 072 504 EUR (38 218 782 HRK) bit će namijenjeno za potporu ekološki prihvatljivim proizvodnim procesima i poboljšanju učinkovitosti resursa u MSP-ovima, 4 218 093 milijuna EUR (31 781 218 HRK) upotrijebit će se za pomoć MSP-ovima u digitalizaciji njihova poslovanja, a preostalih 17 253 965 EUR milijuna (130 000 000 HRK) bit će namijenjeno ulaganjima u jačanje konkurentnosti i otpornosti.
Kako bi se osigurala usklađenost mjere s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), pravnim sporazumom između Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja (MINGOR) i HAMAG BICRO-a ili HBOR-a i daljnjom ulagačkom politikom financijskog instrumenta:
I.zahtijevat će se primjena Komisijinih Tehničkih smjernica za provjeru održivosti u kontekstu fonda InvestEU; i
II.iz kriterija prihvatljivosti bit će isključene sljedeće aktivnosti i imovina: i. aktivnosti i imovina koje se odnose na fosilna goriva, uključujući daljnju upotrebu 6 ; ii. aktivnosti i imovina u okviru EU-ova sustava za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti 7 ; iii. aktivnosti i imovina povezane s odlaganjem otpada na odlagališta otpada, spalionice 8 i postrojenja za mehaničku biološku obradu 9 ; i iv. aktivnosti i imovina kod kojih dugotrajno odlaganje otpada može naštetiti okolišu; i
III.zahtijevati provjeru pravne usklađenosti projekata, od strane HAMAG BICRO-a, HBOR-a ili financijskih posrednika, s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini za sve transakcije, uključujući one izuzete od testa održivosti.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.1.1. R4-I3 – Financijski instrument za poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i velika poduzeća
Cilj je ulaganja promicati konkurentnost i zelenu i digitalnu tranziciju poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i velikih poduzeća osiguravanjem povoljnijih uvjeta financiranja kao glavnog preduvjeta za kratkoročni i srednjoročni rast ulaganja. Očekuje da će se za to ulaganje koristiti sljedeći financijski instrumenti:
-novi krovni jamstveni fond namijenjen izdavanju pojedinačnih ili portfeljnih jamstava za zajmove za ulaganja i zajmove za obrtni kapital poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i velikim poduzećima s planiranom dodjelom od 79 633 685 EUR (600 000 000 HRK); sva neiskorištena sredstva ili povrat sredstava iz tog instrumenta, putem povrata kapitala, upotrebljavaju se u slične svrhe i pod istim uvjetima prihvatljivosti u pogledu utjecaja na okoliš,
-i fond za subvencioniranje kamata radi smanjenja troškova financiranja (kao što su plaćanja kamata, naknade i premije) zajmova poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i velikim poduzećima s planiranom dodjelom od 26 544 562 EUR (200 000 000 HRK).
Financijski instrumenti upotrebljavaju se za ulaganja u nove, suvremene i napredne tehnologije (strojevi i oprema), u širenje i jačanje poslovnih kapaciteta (proširenje proizvodnih i uslužnih objekata i kapaciteta), uz davanje prednosti projektima u području energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti, kružnoga gospodarstva, zaštite okoliša, digitalizacije proizvodnje, nabave i prodajnih postupaka.
Kako bi se osigurala usklađenost mjere s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), pravni sporazum između MINGOR-a i HBOR-a i daljnja ulagačka politika financijskog instrumenta:
I.zahtijevat će se primjena Komisijinih Tehničkih smjernica za provjeru održivosti u kontekstu fonda InvestEU; i
II.iz kriterija prihvatljivosti bit će isključene sljedeće aktivnosti i imovina: i. aktivnosti i imovina koje se odnose na fosilna goriva, uključujući daljnju upotrebu 10 ; ii. aktivnosti i imovina u okviru EU-ova sustava za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti 11 ; iii. aktivnosti i imovina povezane s odlaganjem otpada na odlagališta otpada, spalionice 12 i postrojenja za mehaničku biološku obradu 13 ; i iv. aktivnosti i imovina kod kojih dugotrajno odlaganje otpada može naštetiti okolišu; i
III.zahtijevati provjeru pravne usklađenosti projekata, od strane HBOR-a ili financijskih posrednika, s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini za sve transakcije, uključujući one izuzete od testa održivosti.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.1.1. R4-I4 – Financijski instrument za subjekte javnog sektora
Cilj je ulaganja javnim subjektima pružiti koncesijsko financiranje u gospodarsku, komunalnu, prometnu i socijalnu infrastrukturu te u projekte u području tehnologije koji doprinose zelenoj i digitalnoj tradiciji javnog sektora, u planiranom iznosu od 26 544 562 EUR (200 000 000 HRK). Očekuje se da će minimalno 30 % sredstava odnosno 7 963 368 EUR (60 000 000 HRK) u okviru tog ulaganja podržati ekološki prihvatljive proizvodne procese i učinkovitost resursa u javnom sektoru.
Kako bi se osigurala usklađenost mjere s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), pravni sporazum između MINGOR-a i HBOR-a i daljnja ulagačka politika financijskog instrumenta:
I.zahtijevat će se primjena Komisijinih Tehničkih smjernica za provjeru održivosti u kontekstu fonda InvestEU; i
II.iz kriterija prihvatljivosti bit će isključene sljedeće aktivnosti i imovina: i. aktivnosti i imovina koje se odnose na fosilna goriva, uključujući daljnju upotrebu 14 ; ii. aktivnosti i imovina u okviru EU-ova sustava za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti 15 ; iii. aktivnosti i imovina povezane s odlaganjem otpada na odlagališta otpada, spalionice 16 i postrojenja za mehaničku biološku obradu 17 ; i iv. aktivnosti i imovina kod kojih dugotrajno odlaganje otpada može naštetiti okolišu; i
III.zahtijevati provjeru pravne usklađenosti projekata, od strane HBOR-a ili financijskih posrednika, s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini za sve transakcije, uključujući one izuzete od testa održivosti.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.1.1. R5-I1 – Ulaganje u instrumente vlasničkog i kvazivlasničkog financiranja
Cilj je ulaganja osigurati brži razvoj privatnih društava koja ne mogu dobiti financijska sredstva tradicionalnih financijskih institucija, u planiranom iznosu od 29 862 632 EUR (225 000 000 HRK). Ulaganje uključuje ulaganja ili su-ulaganje u: i. aktivne ili buduće fondove rizičnog kapitala te ii. fondove vlastitog kapitala, s posebnim naglaskom na financiranje početne faze i faze rasta poslovanja inovativnih i rastućih MSP-ova. Fondovi u okviru ovog ulaganja uključuju sudjelovanje stručnih privatnih ulagača u najmanje 30 % očekivane veličine svakog fonda, a očekuje se da će biti razvijeni u suradnji s Europskim investicijskim fondom (EIF). Fondovi će primjenjivati Sustav upravljanja okolišnim i socijalnim aspektima kako bi osigurali da se iskorištavaju samo za projekte koji su u skladu s načelom nenanošenja bitne štete. Sva neiskorištena sredstva ili povrat sredstava iz tog instrumenta, putem povrata kapitala, upotrebljavaju se u slične svrhe i pod istim uvjetima prihvatljivosti u pogledu utjecaja na okoliš.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.1.1. R6-I1 – Transformacija i jačanje konkurentnosti kulturnih i kreativnih industrija
Ulaganjem se osigurava financiranje, putem bespovratnih sredstava, za izgradnju kapaciteta mikro, malih i srednjih poduzeća te drugih pravnih i fizičkih osoba aktivnih u područjima kulturnog i kreativnog sektora (kao što su arhitektura, audiovizualne djelatnosti, mediji, baština, dizajn, izvedbene umjetnosti, knjige i izdavaštvo, primijenjene i vizualne umjetnosti) radi prilagodbe novom regulatornom i zakonodavnom okviru jedinstvenog digitalnog tržišta.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.1.1. R6-I2 – Uspostava provjere medijskih činjenica i sustava javne objave podataka
Ulaganje će podržati uspostavu sustava provjere medijskih činjenica od strane Agencije za elektroničke medije uključujući izradu procedura i pravila, izradu Registra stvarnih vlasnika te jačanje kapaciteta digitalnih kompetencija provjeravatelja činjenica, kao i razvoj tehnoloških programa, platforma i sustava komunikacije s medijima i stvaranja baze podataka. Ulaganje uključuje:
-bespovratna sredstva Agenciji za elektroničke medije namijenjena uspostavi sustava za izgradnju kapaciteta za provjeru činjenica, uključujući razvoj postupaka i pravila, registara i baza podataka za potrebe provjere činjenica te razvoj tehnoloških programa i platformi te medijskih komunikacijskih sustava, jačanje kapaciteta digitalnih kompetencija provjeravatelja činjenica,
-bespovratna sredstva za izradu baze podataka i uspostavu sustava za objavljivanje vlasničkih podataka i izvora financiranja.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Potkomponenta C1.1.1.2. – Poticanje inovacija i digitalizacija gospodarstva
Cilj je potkomponente poboljšati položaj hrvatskog gospodarstva u vrijednosnom lancu poticanjem inovacija i digitalizacije u privatnom sektoru. Mjere ove potkomponente uključuju donošenje pravnog okvira kojim se potiču ulaganja, pružanje administrativne i financijske potpore mladim i inovativnim poduzećima radi unapređenja razvoja i komercijalizacije inovativnih proizvoda i pružanje potpore za digitalnu transformaciju poduzeća.
Reforma C1.1.2. R1 –Reforma sustava poticaja za istraživanje i razvoj
Cilj je reforme povećati broj poduzeća ulagača i veličinu ulaganja u istraživanje i razvoj. Reforma će se sastojati od analize postojećeg sustava poreznih poticaja u području istraživanja i razvoja i izmjene pravnog okvira za porezne poticaje u području istraživanja i razvoja kako bi se potaknuo privatni sektor da poveća intenzitet ulaganja u istraživanje i razvoj, povećao broj korisnika poreznih poticaja za istraživanje i razvoj, pojednostavnili postupci i smanjilo administrativno opterećenje uz istovremeno povećanje transparentnosti i dostupnosti. Izmjene Zakona o državnoj potpori za istraživačko-razvojne projekte temeljit će se na analizi primjerenosti i učinkovitosti aktualnog sustava poreznih olakšica.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C1.1.2. R2-I2 – Ulaganje u upravljačke kapacitete malih i srednjih poduzeća
Cilj je ulaganja poduzećima pomoći proširiti aktivnosti, povećati produktivnost i stvoriti radna mjesta pružanjem podrške poslovnog savjetovanja MSP-ovima radi povećanja njihova upravljačkog kapaciteta. Očekuje se da će potpora uključivati: i. evaluaciju poslovnog modela i izradu akcijskog plana, ii. skupno osposobljavanje zaposlenika i upravitelja, iii. posebnu savjetodavnu podršku i iv. podučavanje i mentorstvo usmjereno na rezultate.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.1.2. R2-I3 – Bespovratne potpore za novoosnovana poduzeća
Cilj je ulaganja potaknuti rast novoosnovanih poduzeća u visokotehnološkim sektorima i sektorima baziranim na znanju u predkomercijalnoj fazi kroz podršku za razvoj proizvoda, povećanje proizvodnih kapaciteta i spremnosti za ulaganja.
Ulaganje će pružiti bespovratna sredstva za spremnost za ulaganja novoosnovanim poduzećima za projekte čija je zrelost izvan faze dokazivanja koncepta, ali koja još nisu spremna za tržište. To uključuje nadogradnju, osmišljavanje, provjeru izvedbe, validaciju tržišta, ispitivanje, razvoj pilot-linija, zaštitu intelektualnog vlasništva i vanjske usluge usmjerene na razvoj inovativne ideje, kao i obuku o ublažavanju i procjeni rizika potreba financiranja. Financirane aktivnosti također mogu uključivati dio troškova pristupa globalnim poslovnim mrežama ili klasterima, usvajanje novih marketinških alata i pristup novim tržištima.
Prihvatljivi korisnici uključuju inovativne MSP-ove, do pet godina od registracije, koji nisu nastali spajanjem i obuhvaćeni su Uredbom o općem skupnom izuzeću (GBER).
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2025.
Ulaganje C1.1.2. R2-I4 – Jačanje akceleracijske aktivnosti
Ulaganje će pružiti financijsku potporu tijekom razdoblja od četiri godine kako bi se uspostavio program akceleracije u Hrvatskoj. Program akceleracije omogućit će mentorstvo, podršku spremnosti za ulaganja i pristup mrežama ulagača za skupine do 120 novoosnovanih poduzeća tijekom razdoblja od najmanje tri mjeseca. Očekuje se da će podrška spremnosti za ulaganja uključivati pristup mentorstvu i savjetovanju poslovnih voditelja i poduzeća, savjetovanje vezano uz strategije poslovanja i razvoja proizvoda, pristup stručnjacima u području tehnologije, stručnjacima za intelektualna prava, dobavljačima tehnologija, pristup potencijalnim klijentima i smjernice o početnim ulagačkim aktivnostima.
Očekuje se da će korisnici ulaganja obuhvaćati: i. novoosnovana poduzeća u ranoj fazi kojima je potrebna podrška u razvoju proizvoda i ii. zrelija novoosnovana poduzeća koja su spremnija za ulaganje. Korisnici u prvoj skupini prolaze osnovno osposobljavanje o spremnosti za ulaganje, usmjereno na predstavljanje i razumijevanje potreba klijenata, dok korisnici u drugoj skupini prolaze naprednije osposobljavanje, usmjereno na pregovaranje i na pretraživanje klijenata.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.1.2. R2-I5 – Komercijalizacija inovacijskih projekata
Cilj je ulaganja potaknuti komercijalizaciju inovacijskih projekata za zrele projekte koji su blizu izlaska na tržište i povećati izvoz inovativnih proizvoda, usluga i tehnologija MSP-ova podržavajući stvaranje kanala prodaje i distribucije na stranim tržištima i jačanju veza između znanstvenih ustanova i industrije, kao i između MSP-ova i većih društava. Očekuje se da će ulaganje pružiti priliku MSP-ovima da uđu u lanac vrijednosti na višoj razini.
Ulaganjem se podupire prilagodba razvijenog proizvoda ili usluge i priprema za njihovo stavljanje na tržište. Prihvatljive aktivnosti za prilagodbu razvijenog proizvoda uključuju dodatno ispitivanje i ugradnju rezultata ispitivanja u konačni proizvod, savjetodavne usluge, izgradnju kapaciteta, revizije studije izvodljivosti, dizajn proizvoda i zaštitu prava intelektualnog vlasništva. Prihvatljive aktivnosti za pripremu lansiranja proizvoda uključuju pripremu ili reviziju poslovnog plana ili marketinškog plana, istraživanje i ispitivanje tržišta, ispitivanje proizvoda s potencijalnim kupcima, pripremu proizvodnje i ulaganje u nulte serije proizvoda i operativne marketinške aktivnosti.
Ulaganje će podržati MSP-ove sa zrelim inovacijskim projektima koji su blizu stavljanja na tržište te se očekuje da će dati prednost prijedlozima koji doprinose zelenoj tranziciji.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C1.1.2. R3-I1 – Priprema strateških dokumenata za digitalnu transformaciju gospodarstva i umjetnu inteligenciju
Cilj je ulaganja podržati hrvatska društva u uvođenju digitalnih alaga u poslovanje, razvoju digitalnih poslovnih modela i stjecanju digitalnih vještina. Ulaganje će pružiti financijsku podršku za nabavu tehničke pomoći za izradu Nacionalnog plana za digitalnu transformaciju hrvatskog gospodarstva i Nacionalnog plana za razvoj umjetne inteligencije Republike Hrvatske.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. ožujka 2022.
Ulaganje C1.1.2. R3-I2 – Vaučeri za digitalizaciju
Cilj je ulaganja podržati MSP-ove u razvoju digitalnog poslovnog modela, jačanju kapaciteta za digitalizaciju ili poboljšavanju kibersigurnosti uvođenjem sustava vaučera. Očekuje se da će sustav vaučera obuhvatiti osposobljavanje i usluge za poboljšanje digitalnih vještina (među ostalim onih povezanih s tehnologijama u oblaku), prilagodbu poslovnih modela digitalnoj transformaciji, digitalni marketing, kiberotpornost i primjenu složenih digitalnih proizvoda i usluga.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.1.2. R3-I – Bespovratne potpore za digitalizaciju
Cilj je ulaganja podržati digitalnu transformaciju hrvatskih poduzeća omogućavanjem financijske podrške za uvođenje digitalnih rješenja u poslovanje. Ulaganje će omogućiti bespovratna sredstva za nabavu digitalnih alata i opreme te jačanje digitalnih vještina, uključujući vještine povezane s tehnologijama u oblaku, radi razvoja i primjene novih proizvoda, usluga i procesa.
Prihvatljive aktivnosti u okviru ulaganja obuhvaćaju uvođenje novog poslovnog modela ili vidljivo poboljšanje u pogledu novih proizvodnih sposobnosti ili mogućnosti isporuke ili poslovnih praksi. Bespovratna sredstva dodjeljivat će se samo financijski održivim društvima koja dokažu da su planirana ulaganja u skladu s načelom nenanošenja bitne štete.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.1.2. R4-I1 – Potpora za digitalnoinovacijske centre
Ulaganjem se pruža financijska potpora za uspostavu i rad europskih digitalnoinovacijskih centara. Ulaganje uključuje:
-financiranje tehničke pomoći za razvoj Nacionalnog okvira za uspostavu i praćenje sustava za digitalnoinovacijskih centara u Hrvatskoj,
-nacionalno sufinanciranje za uspostavu i trogodišnji rad barem tri nacionalna centra u okviru mreže europskih digitalnoinovacijskih centara, i
-uspostavu nacionalne kontaktne točke u okviru europskog digitalnoinovacijskog centra, razvoj napredne tehnologije i vještina te uspostavu mehanizma za razvoj i praćenje nacionalnog ekosustava digitalnoinovacijskih centara.
Očekuje se da će aktivnosti europskih digitalnoinovacijskih centara uključivati testiranje prije ulaganja, razvoj vještina i osposobljavanje, pristup financijskim sredstvima i razvoj inovacijske mreže.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
1 |
C1.1.1. R1 |
Ključna etapa |
Vlada Republike Hrvatske donosi Strategiju za procjenu ekonomskog učinka propisa na sektor MSP-ova i prateći akcijski plan |
Donošenje strategije i akcijskog plana |
|
|
|
4. |
2022. |
U prvom redu s obzirom na ekonomski učinak regulative na sektor MSP-ova, MINGOR će donijeti obvezujuću Strategiju regulatorne politike za ministarstva, u kojoj će se jasno dodijeliti upravljačke i operativne odgovornosti u fazama provedbe obveznog testa za MSP-ove tijekom regulatornog procesa. Na temelju Strategije regulatorne politike donosi se akcijski plan za organizaciju, planiranje, koordinaciju i praćenje provedbe relevantnih alata i metodologija u resornim ministarstvima (prvenstveno za test za MSP-ove i druge vrste gospodarske analize propisa ako se otkrije znatan gospodarski učinak). |
2 |
C1.1.1. R1-I1 |
Ključna etapa |
Operativna digitalna platforma za plaćanje naknada |
Digitalna platforma za plaćanje naknada u funkciji |
|
|
|
2. |
2022. |
Uspostavit će se jedinstvena platforma za plaćanje obveznih naknada kao nova digitalna javna usluga kako bi se optimizirao postojeći administrativni postupak i ponudile sljedeće funkcionalnosti:
|
3 |
C1.1.1. R1-I1 |
Ključna etapa |
Nadogradnja sustava START |
Platforma START s nadograđenim dodatnim uslugama |
|
|
|
4. |
2024. |
Digitalna platforma START za osnivanje društava s ograničenom odgovornošću bit će nadograđena digitalizacijom dodatnih usluga za potrebe registracije i izvještavanja i integracije postojećih sustava za pokretanje poslovanja. |
4 |
C1.1.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Uspostava fizičkih pristupnih točaka platformi START |
|
Broj |
0 |
20 |
4. |
2024. |
Uspostavit će se fizičke pristupne točke platformi START |
5 |
C1.1.1. R1-I1 |
Ključna etapa |
Digitalizacija ciljanih procesa MINGOR-a prema Zakonu o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske, Zakonu o poticanju ulaganja i Zakonu o državnoj potpori za istraživačko-razvojne projekte te daljnja digitalizacija i umrežavanje sustava jedinstvenog registra poduzetničke infrastrukture (JRPI) |
Digitalizacija ciljanih procesa MINGOR-a |
|
|
|
4. |
2024. |
Digitalizacija procesa prema Zakonu o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske, Zakonu o poticanju ulaganja i Zakonu o državnoj potpori za istraživačko-razvojne projekte te daljnja digitalizacija i umrežavanje sustava jedinstvenog registra poduzetničke infrastrukture (JRPI) |
6 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba Akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja za 2020. |
|
% (postotak) |
0 |
100 |
1. |
2022. |
Provedbom Akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja za 2020., koji je Vlada Republike Hrvatske donijela u svibnju 2020. i koji sadržava 33 mjere za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja i 17 mjera za smanjenje naknada za stručne ispite, osigurat će se izravna troškovna olakšica za privatni sektor. |
7 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba mjera iz akcijskih planova za administrativno rasterećenje gospodarstva za 2018., 2019., 2020. |
|
% (postotak) |
61,02 |
95 |
4. |
2022. |
Provedba mjera za administrativno rasterećenje utvrđenih u akcijskim planovima za 2018., 2019. i 2020. u iznosu od najmanje 95 % predviđenog smanjenja troškova. Akcijskim planovima za administrativno rasterećenje optimizirat će se i digitalizirati administrativni postupci koji su utvrđeni kao najveće opterećenje za privatni sektor. Sve mjere rasterećenja utvrđuju se u suradnji s predstavnicima poslovne zajednice, komora i strukovnih udruga. |
8 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ključna etapa |
Digitalizacija Testa procjene učinka na mala i srednja poduzeća, odnosno izrada digitalne platforme za suradnju koordinatora, online edukacije i međusobnu komunikaciju. |
Digitalna platforma u funkciji |
|
|
|
4. |
2023. |
Primjenom savjetodavnih usluga u području IT-a razvija se i uspostavlja digitalna platforma za provedbu testa za MSP-ove. Platforma će se sastojati od informatičke baze provedenih testova za MSP-ove, baze standardiziranih vrijednosti koje se uzimaju u obzir pri izračunu procjene učinaka, te će omogućavati sustavno praćenje i nadzor nad izračunanim učincima, analitičke izvještaje i izradu simulacija učinaka. Integralni dio platforme, uz bazu podataka, činiti će i portal namijenjen međusobnoj komunikaciji i razmjeni iskustava nacionalnih stručnjaka koji čine mrežu za bolju regulativu.
|
9 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba djelatnosti novog Akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja |
|
Broj (EUR) |
0 |
132 722 808 |
4. |
2023. |
Važan element u procjeni poslovnog okruženja različite su naknade u obliku parafiskalnih nameta i administrativnih naknada. Analizirat će se razmotriti sve naknade koje proizlaze iz javnih propisa, a koje poduzeća plaćaju središnjim državnim tijelima, tijelima lokalne i regionalne uprave ili drugim tijelima s javnim ovlastima.
|
10 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba prvog skupa mjera utvrđenih u novom/petom Akcijskom planu za administrativno rasterećenje poduzetnika |
|
Broj (EUR) |
0 |
132 722 808 |
4. |
2024. |
Izradom novog/petog Akcijskog plana za administrativno rasterećenje nastavit će se optimizacija i digitalizacija administrativnih postupaka za koje je utvrđeno da čine najveće opterećenje za privatni sektor. Time će se osigurati povoljnije pravno i administrativno okruženje za poduzeća daljnjom provedbom mjera za rasterećenje, pojednostavnjenje i smanjenje troškova poslovanja.
|
11 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba drugog skupa mjera utvrđenih u novom/petom Akcijskom planu administrativnog rasterećenja poduzetnika |
|
Broj (EUR) |
132 722 808 |
265 445 617 |
4. |
2025. |
Provedbom mjera utvrđenih u novom/petom Akcijskom planu za administrativno rasterećenje gospodarstva smanjit ćs e opterećenje poduzetnika u iznosu od najmanje 132 722 808 EUR u odnosu na cilj postavljen do 4. tromjesečja 2024.
|
12 |
C1.1.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Pojednostavnjenje ili uklanjanje najmanje 50 regulatornih zahtjeva za profesionalne usluge |
|
Broj |
250 |
300 |
4. |
2024. |
Provedba akcijskih planova za liberalizaciju tržišta usluga iz 2019. i 2020., uzimajući u obzir preporuke projekta tehničke pomoći u suradnji sa Svjetskom bankom i preporuke u pogledu sljedećeg:
|
13 |
C1.1.1. R3 |
Ključna etapa |
Uspostava strateškog okvira za promociju privatnih ulaganja |
Donošenje akcijskog plana za poticanje ulaganja i puštanje u rad digitalne platforme za koordinaciju i osiguravanje djelotvorne međunarodne, nacionalne i regionalne promocije i potpore ulaganjima. |
|
|
|
4. |
2024. |
Bit će uspostavljen strateški okvir za promociju privatnih ulaganja na temelju dobivene analize i preporuka, a koji se sastoji od donošenja i objavljivanja Nacionalnog plana za poticanje ulaganja za razdoblje 2023.–2030., Akcijskog plana za poticanje ulaganja za razdoblje 2023.–2028. i stupanja na snagu novog Zakona o poticanju ulaganja te puštanje u rad operativne digitalne platforme za koordinaciju i djelotvornu međunarodnu, nacionalnu i regionalnu promociju i potporu ulaganjima.
|
14 |
C1.1.1. R4-I1 |
Ključna etapa |
Objava pozivâ za dodjelu sredstava za ulaganja usmjerena na ekološki prihvatljive aktivnosti s uspostavljenim kriterijima prihvatljivosti za prijavitelje i projekte (među ostalim kriteriji usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete) |
Objava poziva na dostavu prijedloga za bespovratna sredstva |
|
|
|
2. |
2022. |
Objava poziva na podnošenje prijedloga za dodjelu bespovratnih sredstava za potporu zelenoj tranziciji MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije prema energetski učinkovitom gospodarstvu. Bespovratnim sredstvima poduprijet će se razvoj i primjena zelenih tehnologija u poslovnim procesima poduzeća s ciljem smanjenja negativnih učinaka na klimu i okoliš, poticanja održive proizvodnje, povećanja broja zaposlenih u održivijim radnim mjestima te jačanja lokalne i regionalne konkurentnosti (u skladu s Taksonomijom EU-a).
|
15 |
C1.1.1. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dodjela bespovratnih sredstava MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije za ulaganja u ekološki prihvatljive aktivnosti |
|
Broj |
0 |
290 |
4. |
2024. |
Potporu je primilo najmanje 250 MSP-ova i najmanje 40 poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u skladu s kriterijima prihvatljivosti/odabira utvrđenima u ključnoj etapi 14.
|
16 |
C1.1.1. R4-I2 |
Ključna etapa |
Uspostava financijskog instrumenta radi poticanja ulaganja mikro, malih i srednjih poduzeća. |
Objavljeni sporazumi između: i. nadležnog ministarstva (MINGOR ili Ministarstvo financija, MINFIN) i HAMAG BICRO-a te između ii. nadležnog ministarstva (MINGOR ili MINFIN) i HBOR-a za pružanje povoljnih uvjeta financiranja za ulaganja i obrtna sredstva nužna za provedbu ulaganja i/ili povećanje opsega poslovanja gospodarskih subjekta. |
|
|
|
1. |
2022. |
Mjerom se potiču ulaganja mikro, malih i srednjih poduzeća u nove tehnologije, nabavu suvremenih strojeva i opreme te povećanje proizvodnog i uslužnog kapaciteta, kao i mjere za zelenu tranziciju (kao što su zelene tehnologije, poslovni modeli koji se temelje na kružnom gospodarstvu, obnovljivi izvori energije, energetska učinkovitost).
|
17 |
C1.1.1. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Krediti/subvencije kamatnih stopa mikro, malim i srednjim poduzećima |
|
Broj |
0 |
800 |
2. |
2026. |
HAMAG BICRO pruža 800 kredita/subvencija kamatnih stopa mikro, malim i srednjim poduzećima u skladu s ulagačkom politikom i kriterijima prihvatljivosti definiranima u ključnoj etapi 16. |
18 |
C1.1.1. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Krediti/subvencije kamatnih stopa mikro, malim i srednjim poduzećima |
|
Broj |
0 |
500 |
2. |
2026. |
HBOR pruža 500 kredita/subvencija kamatnih stopa mikro, malim i srednjim poduzećima u skladu s ulagačkom politikom i kriterijima prihvatljivosti definiranima u ključnoj etapi 16. |
19 |
C1.1.1. R4-I3 |
Ključna etapa |
Uspostava financijskog instrumenta radi poticanja ulaganja poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i velikih poduzeća |
Objavljen sporazum između nadležnog ministarstva (MINGOR ili MINFIN) i HBOR-a za pružanje povoljnih (poticajnih) uvjeta financiranja i izdavanja jamstava za ulaganja i obrtna sredstva nužna za provedbu ulaganja i/ili povećanje opsega poslovanja gospodarskih subjekta. |
|
|
|
1. |
2022. |
Osnovat će se novi krovni jamstveni fond usmjeren na poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i velika poduzeća radi izdavanja jamstava za kredite za ulaganja i kredite za obrtna sredstva nužna za provedbu ulaganja i rast poslovanja poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i velikih poduzeća. Ukupna dodijeljena sredstva za krovni jamstveni fond iznosit će 79 633 685 EUR.
|
20 |
C1.1.1. R4-I3 |
Ciljna vrijednost |
Broj podržanih projekata u poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i velikim poduzećima |
|
Broj |
0 |
150 |
2. |
2026. |
Najmanje 150 projekata (u ukupnom iznosu od najmanje 331 807 021 EUR) poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i velikih poduzeća primilo je jamstva/subvencije iz RRF-a iz jamstvenog fonda za ulaganja i obrtna sredstva za projekte u skladu s ulagačkom politikom i kriterijima prihvatljivosti u okviru odgovarajuće ključne etape |
21 |
C1.1.1. R4-I4 |
Ključna etapa |
Uspostava financijskog instrumenta za povoljnije financiranje javnih subjekata |
Sporazum između nadležnog ministarstva (MINGOR ili MINFIN) i HBOR-a koji sadržava kriterije prihvatljivosti i usklađenosti aktivnosti i korisnika mjera |
|
|
|
2. |
2022. |
Financijska potpora društvima i ustanovama u vlasništvu države ili jedinica lokalne i regionalne uprave s povoljnim uvjetima za poticanje ulaganja: i. u nužnu gospodarsku, komunalnu, prometnu i socijalnu infrastrukturu te ii. ulaganja u nove tehnologije i sustave nužne za povećanje učinkovitosti subjekata javnog sektora, a sve s ciljem poboljšanja kvalitete javnih usluga i smanjenja troškova financiranja javnog sektora.
|
22 |
C1.1.1. R4-I4 |
Ciljna vrijednost |
Odobreni krediti za projekte javnog sektora |
|
Broj |
0 |
132 722 808 |
2. |
2026. |
Subvencionirani zajmovi HBOR-a u iznosu od najmanje 132 722 808 EUR za projekte javnog sektora u skladu s politikom ulaganja i kriterijima prihvatljivosti u okviru ključne etape 21. |
23 |
C1.1.1. R5-I1 |
Ključna etapa |
Stvaranje instrumenta vlasničkog i kvazivlasničkog financiranja (privatni vlasnički kapital) |
Objavljen sporazum između nadležnog ministarstva (MINGOR ili MINFIN) i HBOR-a za ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala, povećanje postojećih fondova privatnog vlasničkog kapitala razvijenih u suradnji s EIF-om i/ili razvoj novih fondova i/ili su-ulaganja |
|
|
|
4. |
2022. |
Kao dio postojeće suradnje s EIF-om, HBOR će uspostaviti financijski instrument namijenjen povećanju ili dosezanju maksimalne veličine fondova vlasničkog kapitala i fondova rizičnog kapitala koji djeluju na hrvatskom tržištu te osnivanju novih fondova i/ili su-ulaganja.
|
24 |
C1.1.1. R5-I1 |
Ciljna vrijednost |
Ulaganje u instrumente vlasničkog i kvazivlasničkog financiranja |
|
Broj |
0 |
29 862 632 |
2. |
2026. |
Provedeno ulaganje od 29 862 632 EUR u vlasničke i/ili kvazivlasničke fondove privatnog vlasničkog ili poduzetničkog kapitala ili su-ulaganje s fondovima, u skladu s ulagačkom politikom i kriterijima prihvatljivosti definiranima u ključnoj etapi 23. |
25 |
C1.1.1. R6 |
Ključna etapa |
Izmjene pravnog okvira |
Stupanje na snagu Zakona o elektroničkim medijima i Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima |
|
|
|
2. |
2022. |
Izmjenama Zakona o elektroničkim medijima i Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima podržat će se poduzeća u kulturnom i kreativnom sektoru u prilagodbi poslovanja jedinstvenom digitalnom tržištu i novom regulatornom okviru na razini EU-a i RH, čime će se ojačati kapacitet za prilagodbu i brzu transformaciju za nove uvjete poslovanja, postići konkurentnost te iskoristiti potencijal tržišta. |
26 |
C1.1.1. R6-I1 |
Ciljna vrijednost |
Ulaganja u transformaciju i jačanje konkurentnosti kulturnih i kreativnih industrija |
|
Broj |
0 |
100 |
2. |
2026. |
Najmanje 100 mjera potpore odobrenih mikro, malim i srednjim poduzećima te drugim pravnim i fizičkim osobama (u području kulturnog i kreativnog sektora, što obuhvaća arhitekturu, audiovizualne aktivnosti uključujući videoigre, medije, baštinu, dizajn, izvedbene umjetnosti, knjige i izdavaštvo, primijenjene i vizualne umjetnosti) kako bi se im se olakšala prilagodba novom regulatornom i zakonodavnom okviru jedinstvenog digitalnog tržišta te stvaranje, promicanje i distribucija novih inovativnih proizvoda i usluga.
|
27 |
C1.1.1. R6-I2 |
Ključna etapa |
Uspostava sustava za provjeru činjenica |
Uspostavljen sustav za provjeru činjenica |
|
|
|
2. |
2026. |
Radi suzbijanja dezinformacije Agencija za elektroničke medije uspostavit će sustav za provjeru medijskih činjenica uključujući izradu procedura i pravila, uspostavu registara te jačanje kapaciteta digitalnih kompetencija provjeravatelja činjenica, kao i razvoj tehnoloških programa, platforma i sustava komunikacije s medijima i stvaranje baze podataka.
|
28 |
C1.1.2. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene pravnog okvira za poticaje u području istraživanja i razvoja |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o državnoj potpori za istraživačko-razvojne projekte |
|
|
|
4. |
2024. |
Radi povećanja broja poduzeća koja ulažu u istraživanje i razvoj i povećanja privatnog ulaganja u istraživanje i razvoj stupit će na snagu izmjene pravnog okvira za porezne poticaje za istraživanje i razvoj. Izmjene Zakona o državnim potporama provest će se na temelju analize primjerenosti i učinkovitosti aktualnog sustava poreznih olakšica i uključivat će relevantne dionike, u prvom redu MINFIN i Poreznu upravu. MINGOR će pripremiti zakonske izmjene i predati ih u parlamentarnu proceduru. |
29 |
C1.1.2. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Potpora malim i srednjim poduzećima u jačanju upravljačkih kapaciteta |
|
Broj |
0 |
150 |
4. |
2025. |
Najmanje 150 malih i srednjih poduzeća primit će poduzetničku savjetodavnu potporu radi poboljšanja poslovnih planova, sposobnosti upravljanja ili individualnog poslovnog mentorstva i podučavanja u okviru programa „Ulaganje u upravljačke kapacitete MSP-ova„” s ciljem poboljšanja upravljačke sposobnosti MSP-ova. |
30 |
C1.1.2. R2-I3 |
Ciljna vrijednost |
Dodjela potpore za poticanje rasta novoosnovanih poduzeća u sektorima visoke tehnologije i znanja |
|
Broj |
0 |
141 |
2. |
2025. |
Dodjela potpore nakon evaluacija projektnih prijedloga u okviru Poziva „Bespovratne potpore za novoosnovana poduzeća” s ciljem stimuliranja rasta novoosnovanih poduzeća u sektorima visoke tehnologije i znanja u predkomercijalnoj fazi kroz potporu razvoju proizvoda, povećanje proizvodnih kapaciteta i spremnosti za ulaganje s najmanje 141 novoosnovanom tvrtkom koja koristi dodijeljenu potporu |
31 |
C1.1.2. R2-I4 |
Ciljna vrijednost |
Podupiranje rasta novoosnovanih poduzeća uspostavom akceleracijskog programa. |
|
Broj |
0 |
120 |
2. |
2026. |
Programom akceleracije povećava se spremnost za ulaganje i podupire rast novoosnovanih poduzeća. Cilj je programa da sudionici koji završe akceleracijski ciklus postignu trogodišnju stopu preživljavanja iznad 70 %. Potporu u okviru akceleracijskog programa trebalo bi dobiti najmanje 120 novoosnovanih poduzeća. |
32 |
C1.1.2. R2-I5 |
Ciljna vrijednost |
Potpora projektima za komercijalizaciju inovacija |
|
Broj |
0 |
95 |
4. |
2024. |
Dodjela potpore za najmanje 95 malih i srednjih poduzeća sa zrelim inovacijskim projektima (TRL 7 ili više) za komercijalizaciju i internacionalizaciju njihovih marketinških, prodajnih i distribucijskih aktivnosti povezanih s inovativnim proizvodom lansiranim na domaće tržište
|
33 |
C1.1.2. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
Bespovratna potpora u obliku vaučera |
|
Broj |
0 |
9 954 211 |
2. |
2026. |
Najmanje 500 MSP-ova primilo je potporu 9 954 211 EUR (75 000 000 HRK) u obliku vaučera za digitalizaciju. Vaučeri se dostavljaju nakon evaluacije projektnih prijedloga u okviru poziva na podnošenje prijedloga za vaučere za digitalizaciju i mogu se upotrebljavati kako bi se zaposlenicima omogućilo da poboljšaju digitalne vještine (među ostalim one povezane s tehnologijama u oblaku), testiraju održivost ideja i osmisle strategije za moguću digitalnu transformaciju, iskoriste mogućnosti digitalnog marketinga, povećaju kibersigurnost uvođenjem sigurnosnih provjera sustava ili razviju ili uvedu složene digitalne proizvode i usluge. |
34 |
C1.1.2. R3-I3 |
Ciljna vrijednost |
Bespovratna potpora za digitalnu transformaciju hrvatskih MSP-ova |
|
Broj |
0 |
27 340 899 |
2. |
2026. |
Bespovratna potpora nakon evaluacije projektnih prijedloga u okviru poziva „Bespovratne potpore za digitalizaciju” s ciljem podržavanja digitalne transformacije hrvatskih MSP-ova pružanjem financijske potpore za uvođenje digitalnih rješenja. Najmanje 160 MSP-ova koristi dodijeljenu potporu.
|
35 |
C1.1.2. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Osnivanje nacionalnih centara u okviru mreže europskih digitalnoinovacijskih centara (EDIH) |
|
Broj |
0 |
3 |
4. |
2025. |
Najmanje tri centra u okviru mreže europskih digitalnoinovacijskih centara (EDIH) osnovana su i u funkciji te pružaju usluge MSP-ovima u područjima: i. testiranja prije ulaganja, ii. razvoja vještina i osposobljavanja, iii. pristupa financiranju i iv. umrežavanja i razvoja inovativnih ekosustava. |
B. KOMPONENTA 1.2.: ENERGETSKA TRANZICIJA ZA ODRŽIVO GOSPODARSTVO
Cilj je ove komponente NPOO-a olakšati dekarbonizaciju sektora energetike i prometa, među ostalim razvojem inovativnih tehnologija, i doprinijeti postizanju cilja za 2030. u pogledu udjela od 36,6 % energije iz obnovljivih izvora utvrđenog u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu i doprinosu Republike Hrvatske u postizanju EU-ova cilja u pogledu energetske učinkovitosti od 32,5 % do 2030. Pored toga, cilj je i doprinijeti ostvarivanju udjela obnovljivih izvora energije u prometu od 14 % do 2030. Reforme u okviru potkomponente sastoje se od zakonodavnih inicijativa za: i. uklanjanje prepreka i administrativnih procedura kojima se ograničava korištenje obnovljivih izvora energije, ii. dovršetak certificiranja operatora prijenosnog sustava za plin i iii. promicanje korištenja alternativnih goriva u prometnom sektoru, uključujući vodik i napredna biogoriva.
Očekuje se de će reforme i ulaganja komponente doprinijeti zelenoj tranziciji i postizanju klimatskog cilja smanjenjem emisija stakleničkih plinova u sektorima energetike i prometa, u skladu s Nacionalnim energetskim i klimatskim planom.
Ulaganja i reforme doprinijet će ispunjenju preporuka upućenih Hrvatskoj: „usmjeriti ulagačku politiku na […] energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2019.) i „usmjeriti ulaganja u zelenu […] tranziciju, osobito u […] čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
B.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C1.2. R1 – Dekarbonizacija energetskog sektora
Cilj je reforme olakšati dekarbonizaciju sektora energetike i prometa i poduprijeti nacionalni doprinos Unijinu cilju u pogledu energije iz obnovljivih izvora. Reforma uključuje:
-izmjene Zakona o tržištu električne energije i Zakona o visokoučinkovitoj kogeneraciji radi smanjenja regulatornog i administrativnog opterećenja kojim se ograničava razvoj projekata povezanih s energijom iz obnovljivih izvora, na temelju rezultatâ temeljite analize postojećih uskih grla i povezanih javnih rasprava, kao i uvođenje sustava temeljenog na premijama radi podupiranja ulaganja u obnovljive izvore energije,
-izmjene Zakona o državnoj imovini radi potpunog razdvajanja prijenosa na tržištu plina Izmjenama će se nadzor nad operatorom prijenosnog sustava za plin u državnom vlasništvu razdvojiti od djelatnosti opskrbe i proizvodnje u državnom vlasništvu, što je preduvjet za certifikaciju od strane nacionalnog energetskog regulatora,
-donošenje novog Zakona o alternativnim gorivima u prometu radi uspostave zakonodavnog okvira za uvođenje alternativnih goriva u prometni sektor i promicanje proizvodnje i korištenja naprednih biogoriva i vodika u prometu. Izradit će se Strategija razvoja vodika kojom će se definirati ciljevi za proizvodnju zelenog vodika u Hrvatskoj do 2030.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C1.2. R1-I1 – Revitalizacija, izgradnja i digitalizacija energetskog sustava i prateće infrastrukture za dekarbonizaciju energetskog sektora
Cilj je ulaganja poduprijeti elektrifikaciju i dekarbonizaciju energetskog sektora nadogradnjom i digitalizacijom hrvatske prijenosne i distribucijske elektroenergetske mreže. Očekuje se da će to omogućiti kreiranje novih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, bolju povezanost mreže jug-sjever te povezivanje šest otoka s kopnenom mrežom kako bi se iskoristio njihov potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i osiguralo dovođenje takve električne energije s juga Hrvatske, gdje se može postaviti najviše obnovljivih izvora električne energije, na sjever Hrvatske, gdje se troši najviše energije. Cilj je ulaganja izravno doprinijeti desetogodišnjem planu razvoja mreže koji provodi Hrvatski operator prijenosnog sustava d.o.o. (HOPS), s naglaskom na najvažnije elemente nužne za osiguravanje stabilnosti sustava i stvaranje preduvjeta za razvoj kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora. Ulaganje uključuje sljedeće aktivnosti:
-nadogradnju 550 km visokonaponske mreže (220/110 kV) omogućit će priključenje 1 500 MW energije iz obnovljivih izvora na elektroenergetsku mrežu,
-nadogradnju šest podmorskih kabela za povezivanje šest velikih otoka (Krk, Cres, Lošinj, Brač, Hvar i Korčula) s kopnom,
-modernizaciju distribucijskog sustava, uključujući kupnju i ugradnju 40 000 pametnih brojila i razvoj „pametne mreže”,
-izgradnju novih sustava za skladištenje energije (20 MW).
Ulaganja provode Hrvatski operator prijenosnog sustava za električnu energiju (HOPS) i Operator distribucijskog sustava za električnu energiju (HEP-ODS).
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.2. R1-I2 – Poticanje energetske učinkovitosti, toplinarstva i obnovljivih izvora energije za dekarbonizaciju energetskog sektora
Cilj je ulaganja dekarbonizirati centralizirane toplinske sustave i povećati energetsku učinkovitost u industrijskim proizvodnim procesima te time povećati korištenje obnovljivih izvora. Ulaganje uključuje dvije podmjere:
-geotermalnu energiju za centralizirano grijanje – ta podmjera uključuje izradu projektne dokumentacije i istražne bušotine radi uvođenja geotermalne energije za daljinsko grijanje u šest općina. Mjerom se ne predviđa potpora centralnim toplinskim sustavima koji upotrebljavaju fosilne izvore energije ni ulaganja u postrojenja koja su obuhvaćena područjem primjene EU-ova sustava za trgovanje emisijama (ETS),
-uvođenje programa potpore za dodjelu potpore za ulaganja malim, srednjim i velikim poduzećima kako bi se povećala energetska učinkovitost u procesima industrijske proizvodnje energetski intenzivne proizvodne industrije. Očekuje se da će potporu primiti više od 50 društava.
Kako bi se osigurala usklađenost mjere s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), kriterijima prihvatljivosti navedenima u opisu poslova za buduće pozive na podnošenje projekata bit će isključene one aktivnosti u okviru EU-ova sustava za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti. U pozivu se zahtijeva i da se mogu odabrati samo one aktivnosti koje su u skladu s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini, s fokusom na potporu proizvodnim procesima prihvatljivima za okoliš i učinkovitost resursa u MSP-ovima (i velikim poduzećima).
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.2. R1-I3 – Korištenje vodika i novih tehnologija
Cilj je ulaganja poboljšati korištenje vodika i novih tehnologija u Hrvatskoj kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova u prometnom sektoru i industriji.
Ulaganje uključuje tri zasebne mjere:
-proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora izgradnjom kapaciteta elektrolizatora od najmanje 10 MW. Ulaganje će provesti INA – Industrija nafte d.d. i bit će u potpunosti u skladu s EU-ovim pravilima o državnim potporama,
-uvođenje infrastrukture za obnovljivu energiju u prometnom sektoru izgradnjom šest punionica vodika. Mjera će se provesti u okviru otvorenog javnog natječaja koji se treba objaviti 31. prosinca 2022.,
-izgradnju postrojenja za hvatanje i skladištenje ugljika godišnjeg skladišnog kapaciteta od 190 000 tona CO2, u postrojenju Petrokemija Kutina, u okviru EU-ova sustava ETS-a.
Očekuje se da će ulaganje dovesti do smanjenje emisija stakleničkih plinova u postrojenju Petrokemije znatno ispod referentne vrijednosti koja je utvrđena za to postrojenje u okviru sustava ETS. Tehnološke primjene, objekti ili oprema neće biti namijenjeni naprednom crpljenju nafte ni povećanoj proizvodnji nafte. Vodit će se računa o tome da eventualno crpljenje nafte ili plina bude ograničeno na neophodno upravljanje tlakom i jamčenje sigurnosti skladišnih mjesta te da se svako takvo crpljenje provodi samo ako je to neophodno za sigurno skladištenje CO2. CO2, zajedno s eventualno iscrpljenim naftom ili plinom, odvaja se i vraća u trajno skladištenje.
Očekuje se da ta mjera ne nanosi bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i korake ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01).
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.2. R1-I4 – Biorafinerija za proizvodnju naprednih biogoriva Sisak
Cilj je ulaganja povećati udio energije iz obnovljivih izvora u prometu i poduprijeti dekarbonizaciju prometnog sektora stvaranjem proizvodnog kapaciteta za napredna biogoriva.
Ulaganje, koje provodi naftna kompanija INA d.d., sastoji se od izgradnje i puštanja u rad pogona biorafinerije s godišnjim proizvodnim kapacitetom od 55 000 tona naprednog bioetanola te izgradnje postrojenja za hvatanje i skladištenje ugljika s godišnjim skladišnim kapacitetom od 52 000 tona CO2.
Tehnološke primjene, objekti ili oprema neće biti namijenjeni naprednom crpljenju nafte ni povećanoj proizvodnji nafte. Vodit će se računa o tome da eventualno crpljenje nafte ili plina bude ograničeno na neophodno upravljanje tlakom i jamčenje sigurnosti skladišnih mjesta te da se svako takvo crpljenje provodi samo ako je to neophodno za sigurno skladištenje CO2. CO2, zajedno s eventualno iscrpljenim naftom ili plinom, odvaja se i vraća u trajno skladištenje.
Očekuje se da ta mjera ne nanosi bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i korake ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01).
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
B.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
36 |
C1.2. R1 |
Ključna etapa |
Objava dokumenta o procjeni s preporukama za uklanjanje prepreka i olakšanje administrativnih postupaka koji sprečavaju veće korištenje energije iz obnovljivih izvora |
Objava dokumenta o procjeni koji je sastavio MINGOR |
|
|
|
2. |
2022. |
U dokumentu se navode procjena i preporuke o mjerama politike kojima se nastoje ukloniti prepreke i olakšati administrativni postupci koji sprečavaju veće korištenje obnovljivih izvora energije. Analiza i preporuke uključivat će i mjere za promicanje potrošnje energije iz obnovljivih izvora iz vlastite proizvodnje i zajednica energije iz obnovljivih izvora. |
37 |
C1.2. R1 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu zakona i/ili drugog propisa za povećanje korištenje energije iz obnovljivih izvora, uključujući uvođenje sustava temeljenog na premijama radi podupiranja obnovljivih izvora energije. |
Stupanje na snagu zakona i/ili drugog propisa |
|
|
|
4. |
2022. |
Izmijenjenim Zakonom o tržištu električne energije i Zakonom o visokoučinkovitoj kogeneraciji smanjuju se prepreke i olakšavaju administrativni postupci koji sprečavaju veće korištenje obnovljivih izvora energije, uključujući mjere za promicanje potrošnje energije iz obnovljivih izvora iz vlastite proizvodnje i zajednica energije iz obnovljivih izvora. Sustav koji se temelji na premijama za potporu obnovljivim izvorima energije bit će potpuno operativan. |
38 |
C1.2. R1 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o državnoj imovini, kojim će se pružiti pravna osnova za potpuno razdvajanje upravljanja operatorom prijenosnog sustava za plin (Plinacro) od djelatnosti opskrbe i proizvodnje u državnom vlasništvu |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o državnoj imovini |
|
|
|
4. |
2023. |
Izmjenama Zakona o državnoj imovini pružit će se pravna osnova za certificiranje operatora prijenosnog sustava za plin (Plinacro). |
39 |
C1.2. R1-I1 |
Ključna etapa |
Građevinska dozvola izdana za modernizaciju visokonaponske mreže |
Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine (MPGI) izdalo je građevinsku dozvolu |
|
|
|
2. |
2023. |
Građevinska dozvola izdana, nakon provedbe pregleda i/ili odgovarajuće procjene u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima s obzirom na posebne ciljeve očuvanja područja u skladu sa zahtjevima Direktive. Dostavit će se dokazi da projekt nema bitan utjecaj na cjelovitost dotičnih područja mreže Natura 2000. |
40 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dovršena je nadogradnja podzemnih kabela kojima se šest otoka povezuje s kopnenom mrežom |
|
Broj |
0 |
6 |
2. |
2024. |
Najmanje šest otoka ima nadograđenu vezu elektroenergetske mreže s kopnom (planirani su otoci Krk, Cres, Lošinj, Brač, Hvar i Korčula). Ulaganje uključuje zamjenu starih podmorskih kabela novim, ekološki prihvatljivim kabelima. |
41 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dovršena nadogradnja visokonaponske mreže (220/110 kV) |
Dovršetak nadogradnje mreže visokog i srednjeg napona (220/110 kV) |
km |
0 |
300 |
3. |
2024. |
Nadograđeno najmanje 300 km visokonaponskih vodova, čime se ojačava priključivanje na mrežu i stvaraju preduvjeti za stabilizaciju sustava i iskorištavanje potencijala za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u južnoj Hrvatskoj.
|
42 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dodatnih 1 500 MW kapaciteta obnovljivih izvora energije priključeno je na mrežu. |
|
Broj |
0 |
1 500 |
4. |
2024. |
Najmanje 1 500 MW novoinstaliranih kapaciteta obnovljivih izvora energije priključeno na mrežu do kraja 2024. |
43 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Broj novih potrošača priključenih na pametnu mrežu |
|
Broj |
0 |
40 000 |
4. |
2024. |
Ugrađeno je najmanje 40 000 pametnih brojila za električnu energiju; novi potrošači spojeni su na pametnu mrežu |
44 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dovršena nadogradnja visokonaponske mreže (220/110 kV) |
Dovršetak nadogradnje mreže visokog i srednjeg napona (220/110 kV) |
km |
0 |
550 |
2. |
2026. |
Nadograđeno najmanje 550 km visokonaponskih vodova, čime se ojačava priključivanje na mrežu i stvaraju preduvjeti za stabilizaciju sustava i iskorištavanje potencijala za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u južnoj Hrvatskoj.
|
45 |
C1.2. R1-I2 |
Ključna etapa |
Vlada donosi program energetske učinkovitosti radi dekarboniziranja energetskog sektora |
Stupanje na snagu programa energetske učinkovitosti radi dekarbonizacije energetskog sektora koji je izradio MINGOR |
|
|
|
3. |
2021. |
Programom energetske učinkovitosti utvrđuju se područja ulaganja u energetsku učinkovitost i centralne toplinske sustave, uključujući prioritete ulaganja do 2030. Planiranje ulaganja uključuje modernizaciju centralnog toplinskog sustava i energetski intenzivnih industrija, s naglaskom na učinkovitost i potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.
|
46 |
C1.2. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Broj poduzeća koja primaju potporu za energetsku učinkovitost i korištenje energije iz obnovljivih izvora u industriji |
|
Broj |
0 |
50 |
4. |
2021. |
Ukupno 50 ugovora dodijeljeno poduzećima korisnicima nakon javnog natječaja za potporu obnovljivim izvorima energije i mjerama povezanima s energetskom učinkovitošću u malim, srednjim i velikim poduzećima.
|
47 |
C1.2. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Potpisani ugovori za istraživanje geotermalnog potencijala u kontekstu centraliziranog grijanja |
|
Broj |
0 |
8 |
4. |
2024. |
Nakon javnog natječaja potpisat će se najmanje šest ugovora o izvođenju radova istraživanja geotermalnog potencijala u kontekstu centraliziranog grijanja.
|
48 |
C1.2. R1-I2 |
Ključna etapa |
Rezultati geotermalnog potencijala za centralizirano grijanje javno su dostupni |
Rezultati objavljeni na internetskim stranicama hrvatske Agencije za ugljikovodike |
|
|
|
4. |
2025. |
Rezultati istraživačkih aktivnosti objavit će se na internetskim stranicama Agencije za ugljikovodike. Sva relevantna dokumentacija i analize podijelit će se s općinama korisnicama. |
49 |
C1.2. R1-I3 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu Zakona o alternativnim gorivima u prometu |
Stupanje na snagu Zakona o alternativnim gorivima u prometu |
|
|
|
3. |
2021. |
Do 3. tromjesečja 2021. stupio je na snagu Zakon o alternativnim gorivima u prometu u skladu s pravnom stečevinom EU-a. Tim se Zakonom potiče proizvodnja i korištenje naprednih biogoriva/vodika u prometu. |
50 |
C1.2. R1-I3 |
Ključna etapa |
Donošenje Strategije razvoja vodika |
Stupanje na snagu Hrvatske vodikove strategije |
|
|
|
1. |
2022. |
Strategija razvoja vodika uključuje kvantificirane ciljeve u kontekstu potencijala za proizvodnju zelenog hidrogena elektrolizom do 2030. U strategiji se posebno razrađuje potencijalna uloga zelenog vodika u dekarbonizaciji prometnog sektora. |
51 |
C1.2. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Ugrađen novi kapacitet za proizvodnju vodika |
|
MW |
0 |
10 |
2. |
2025. |
Izgrađeno je i u funkciji novo postrojenje u kojem je instalirano 10 MW kapaciteta za proizvodnju vodika elektrolizom.
|
52 |
C1.2. R1-I3 |
Ključna etapa |
Objavljen javni natječaj za dodatni kapacitet vodika |
|
|
|
1 |
2. |
2026. |
Objavljen javni natječaj za izgradnju postrojenja u koje će se ugraditi 20 MW kapaciteta za proizvodnju energije vodika elektrolizom. |
53 |
C1.2. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađeno najmanje šest punionica vodika za automobile, autobuse i teška vozila |
|
Broj |
0 |
6 |
2. |
2026. |
Do 2. tromjesečja 2026. izgrađeno je najmanje šest punionica vodika za automobile, autobuse i teška vozila. Punionice će biti predviđene za barem 100 kg vodika, uz potencijal povećanja kapaciteta prema potrebi. |
54 |
C1.2. R1-I3 |
Ključna etapa |
Dovršeno i potpuno operativno pilot-ulaganje u hvatanje i geološko skladištenje ugljika godišnjeg kapaciteta od 190 000 tona CO2 |
|
Broj |
0 |
1 |
2. |
2026. |
Postrojenje za hvatanje i geološko skladištenje ugljika bit će smješteno pored postrojenja petrokemijske industrijske Kutini. Godišnji kapacitet iznosit će 190 000 tona CO2, a ukupno će se uskladištiti 5 milijuna tona CO2.
|
55 |
C1.2. R1-I4 |
Ključna etapa |
Donesen Plan proizvodnje i korištenja biogoriva u prometu |
Stupanje na snagu Plana i programa proizvodnje i korištenja biogoriva u prometu |
|
|
|
4. |
2023. |
Plan proizvodnje i korištenja biogoriva u prometu stupit će na snagu. Planom će se utvrditi politika promicanja proizvodnje i korištenja naprednih biogoriva u prometu u Republici Hrvatskoj. Plan uključuje tekući pregled i procjenu stanja tržišta biogorivima, novih poslovnih modela, dionika i mjera namijenjenih povećanju proizvodnje i korištenju naprednih biogoriva u prometu. |
56 |
C1.2. R1-I4 |
Ključna etapa |
Izdana je građevinska dozvola za izgradnju biorafinerije i pilot-ulaganje u hvatanje i geološko skladištenje ugljika (CCS) |
Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine izdalo je građevinsku dozvolu |
|
|
|
4. |
2024. |
Građevinska dozvola izdana nakon procjene utjecaja na okoliš i studije izvedivosti ulaganja u biorafineriju i hvatanje i geološko skladištenje ugljika, uključujući procjenu rizika od potresa. Procjena utjecaja na okoliš provodi se u skladu s postupcima odobrenja u okviru procjene utjecaja na okoliš na temelju Direktive 2011/92/EU i u skladu pregledom i/ili odgovarajućom procjenom na temelju članka 6. stavka 3. Direktive o staništima. Dostavit će se dokazi da projekt nema bitan utjecaj na cjelovitost dotičnih područja mreže Natura 2000. |
57 |
C1.2. R1-I4 |
Ciljna vrijednost |
Biorafinerija je izgrađena i u funkciji |
|
Broj |
0 |
1 |
2. |
2026. |
Biorafinerija je izgrađena i u funkciji, s godišnjim proizvodnim kapacitetom od 55 000 tona naprednog bioetanola
|
58 |
C1.2. R1-I4 |
Ciljna vrijednost |
Pilot-ulaganje u hvatanje i geološko skladištenje ugljika dovršeno je i potpuno operativno, uz godišnji kapacitet od 52 000 tona CO2 |
|
Broj |
0 |
1 |
2. |
2026. |
Projekt hvatanja i geološkog skladištenja ugljika, uz godišnji kapacitet skladištenja od 52 000 tona CO2, dovršen je i u funkciji. Bit će smješten pored pogona biorafinerije, a ukupni kapacitet skladištenja iznosit će 6 milijuna tona CO2.
|
C. KOMPONENTA 1.3.: UNAPREĐENJE VODNOG GOSPODARSTVA I GOSPODARENJA OTPADOM
Cilj je ove komponente NPOO-a doprinijeti očuvanju okoliša i bioraznolikosti te prilagodbi klimatskim promjenama, čime se stvaraju preduvjeti za jačanje ekološke, društvene i gospodarske otpornosti.
Planirana ulaganja u okviru komponente 1.3. usmjerena su na pokrivanje manjka ulaganja u sektorima gospodarenja vodom i otpadom koji se procjenjuje na gotovo 7 % hrvatskog BDP-a za 2019. Ulaganja će se poduprijeti reformama za konsolidaciju vodnog sektora i unapređenje vodnog gospodarstva u cijeloj Hrvatskoj. Osim toga, donijet će se novi propis o otpadu i planovi gospodarenja otpadom radi promicanja kružnoga gospodarstvo u skladu s EU-ovim akcijskim planom za kružno gospodarstvo.
Ulaganja i reforme doprinijet će ispunjenju preporuka upućenih Hrvatskoj u 2019. i 2020.: „usmjeriti ulagačku politiku na […] okolišnu infrastrukturu, vodeći računa o regionalnim razlikama” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2019.) i „usmjeriti ulaganja u zelenu […] tranziciju, osobito u okolišnu infrastrukturu” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
C1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C1.3. R1 – Provedba programa vodnog gospodarstva
Cilj je reforme riješiti problem rascjepkanosti javnih pružatelja vodnih usluga u Hrvatskoj. Namijenjena je konsolidiranju i smanjenju broja pružatelja vodnih usluga kako bi se poboljšala njihova učinkovitost i upravljanje. Reformom se uvodi sustav referentnih vrijednosti za praćenje operativnih i financijskih rezultata isporučitelja vodnih usluga i izvješćivanje o njima te se doprinosi poboljšanju dugoročne održivosti infrastrukturnih ulaganja.
Reforma će se provesti stupanjem na snagu izmjena četiriju podzakonskih akata:
-Uredbe o uslužnim područjima,
-Uredbe o vrednovanju učinkovitosti poslovanja isporučitelja vodnih usluga, uključujući uvođenje sustava vrednovanja,
-Uredbe o metodologiji za određivanje cijene vodnih usluga, i
-Uredbe o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti vodnih usluga.
Reforma uključuje razvoj višegodišnjeg programa ulaganja za vodoopskrbnu i vodootpadnu infrastrukturu kako bi se osigurala usklađena provedba ulaganja C1.3 R1-I1 i C1.3 R1-I2 te komplementarnosti s drugim financiranjem sredstvima EU-a.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C1.3. R1-I1 – Program razvoja javne odvodnje otpadnih voda
Cilj je ulaganja obnoviti i sanirati 775 km javnih mreža odvodnje otpadnih voda te izgraditi i pustiti u rad 12 pogona za pročišćavanje otpadnih voda kako bi se osigurao pristup odgovarajućem pročišćavanju otpadnih voda za dodatnih 12 % stanovništva.
Ulaganjem se financiraju ove dvije podmjere:
-poboljšanje javne infrastrukture odvodnje otpadnih voda, uključujući kupnju opreme, uspostavu nadzorno-upravljačkih i geografsko-informacijskih sustava te nadzor nad izvođenjem radova – financiranje će zajednički osigurati Mehanizam za oporavak i otpornost, korisnici projekta, resorno ministarstvo i nacionalno poduzeće za vodu, Hrvatske vode,
-nadogradnja ciljanih dijelova sustava odvodnje otpadnih voda, uključujući proširenje i obnovu dijelova kanalizacijske mreže – dio sredstava posebno se izdvaja za razvoj ruralnih područja u kojima kvaliteta pružanja vodnih usluga zaostaje za nacionalnim prosjekom; financiranje će zajednički osigurati Mehanizam za oporavak i otpornost, korisnik i Hrvatske vode.
Ulaganje će se provesti dodjelom bespovratnih sredstava općinama, pri čemu će se prednost dati već razrađenim projektima. U programu ulaganja u razvoj vodne i vodootpadne infrastrukture (reforma C1.3. R1) odredit će se prioriteti projekata i upotreba drugih sredstava, među ostalim iz programa Unije.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.3. R1-I2 – Program razvoja javne vodoopskrbe
Cilj je ulaganja obnoviti i sanirati 956 km javne vodoopskrbne mreže u Hrvatskoj kako bi se poboljšala opskrba pitkom vodom i smanjili gubici vode. Ulaganje uključuje opremanje 526 vodocrpilišta opremom potrebnom za osiguravanje praćenje i racionalno korištenje vodnih resursa. Ulaganje je predviđeno radi osiguravanja pristupa pitkoj vodi poboljšanim sustavima javne opskrbe vodom za oko 45 000 ljudi, uz istodobno smanjenje gubitka vode u javnim vodoopskrbnim sustavima uz potporu RRF-a za 25 %. Gubitak vode na nacionalnoj razini smanjit će se za 7 %.
Ulaganje se sastoji od dvije podmjere:
-Kupnja i ugradnja mjernih uređaja na vodocrpilištima Financiranje će zajednički osigurati Mehanizam za oporavak i otpornost i Hrvatske vode.
-Razvoj vodoopskrbe u Hrvatskoj, uključujući obnovu vodoopskrbnih mreža na ruralnim, planinskim i demografski ugroženim područjima. Financiranje će zajednički osigurati Mehanizam za oporavak i otpornost, korisnik i Hrvatske vode.
Ulaganje će se provesti dodjelom bespovratnih sredstava općinama. U programu ulaganja u razvoj vodne i vodootpadne infrastrukture, definiranom u reformi C1.3. R1, odredit će se prioriteti projekata i upotreba drugih sredstava, među ostalim iz programa Unije.
Ulaganje se sastoji od izgradnje sustava opskrbe vodom za piće s prosječnom potrošnjom energije od ≤ 0,5 kWh ili infrastrukturnim indeksom istjecanja (ILI) od ≤ 1,5 te od obnove postojećih sustava opskrbe vodom za piće radi smanjenja prosječne potrošnje energije za više od 20 % ili smanjenja istjecanja za više od 20 %.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.3. R1-I3 – Program smanjenja rizika od katastrofa
Cilj je ulaganja poboljšati mjere zaštite od poplava za 20 000 stanovnika Hrvatske, pri čemu se prednost daje prirodnim rješenjima revitalizacijom vodotoka, povezivanjem napuštenih rukavica i stvaranjem sekundarnih močvarnih staništa te uklanjanjem invazivnih vrsta.
Ulaganje uključuje dvije podmjere:
-program smanjenja rizika od poplava, usmjeren na smanjenje rizika od poplava najvećih hrvatskih rijeka u dunavskom slijevu. Mjere zaštite od poplava obuhvaćat će obrambene nasipe s širokim inundacijskim područjima duž vodotoka, u skladu s rješenjima koja se temelje na prirodi i načelom davanja prostora rijekama,
-revitalizaciju slatkovodnih sustava, uključujući regeneraciju i zaštitu područja rijeke Mirna, Vranskog i Trakošćanskog jezera te uklanjanje invazivnih vrsta u zaštićenoj delti Neretve.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Reforma C1.3. R2 – Provedba održivog gospodarenja otpadom
Cilj je reforme stvoriti novi pravni okvir kako bi se olakšalo sprečavanje nastanka otpada, njegova ponovna uporaba i recikliranje te ubrzao prelazak na kružno gospodarstvo. Reforma uključuje stupanje na snagu novog Zakona o gospodarenju otpadom s ciljem smanjenja udjela miješanog komunalnog otpada i uvođenja pristupa eko-modulacije za sustave proširene odgovornosti proizvođača (EPR).
Reforma uključuje donošenje dvaju planova gospodarenja otpadom za razdoblja 2017.–2022. i 2023.–2029.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2022.
Ulaganje C1.3. R2-I1 – Program smanjenja odlaganja otpada
Cilj je ulaganja osigurati potrebnu infrastrukturu za smanjenje odlaganja otpada na odlagališta i promicanje recikliranja, uključujući izgradnju i opremanje postrojenja za razvrstavanje odvojeno prikupljenog komunalnog otpada, postrojenja za odvojeno prikupljeni biootpad, reciklažnih dvorišta i reciklažnih dvorišta za građevinski otpad te uspostavu centara za ponovnu uporabu. Očekuje se da će se ulaganjem udio komunalnog otpada upućenog na odlaganje smanjiti za 30 % do 30. lipnja 2026.
Ulaganje će se provesti dodjelom bespovratnih sredstava općinama i društvima u okviru otvorenog natječaja, pri čemu će se prednost dati već razrađenim projektima. U Programu ulaganja u infrastrukturu za odvojeno prikupljanje i recikliranje otpada, definiranom u reformi C1.3. R2, odredit će se upotreba drugih sredstava, među ostalim iz programa Unije.
Pozivom će upravljati MINGOR i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a financiranje će zajednički osigurati Mehanizam za oporavak i otpornost i općine korisnice.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.3. R2-I2 – Program sanacije zatvorenih odlagališta i lokacija onečišćenih opasnim otpadom
Cilj je ulaganja sanirati deset zatvorenih odlagališta u Istarskoj, Ličko-senjskoj, Šibensko-kninskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji kako bi se spriječilo daljnje onečišćenje zraka, tla i vode. Program sanacije uključuje aktivnosti uklanjanja i obrade i sanacije tla, kao i sanaciju lokacija onečišćenih opasnim otpadom, u skladu s kriterijima Direktive 1999/31/EZ.
Ulaganje će se provesti dodjelom bespovratnih sredstava općinama nadležnima za upravljanje i praćenje odlagališta otpada, putem otvorenog natječaja. Pozivom će upravljati MINGOR i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a financiranje će zajednički osigurati Mehanizam za oporavak i otpornost i općine korisnice.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
C2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
59 |
C1.3. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina |
Objava Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina |
|
|
|
4. |
2021. |
Vlada Republike Hrvatske donijet će Višegodišnji program gradnje vodnih građevina, koji će obuhvaćati potrebna ulaganja, uključujući određivanje prioriteta, radi usklađivanja sa zahtjevima Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. Plan će uključivati procjenu rizika i mjere ublažavanja. |
60 |
C1.3. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene pravnog okvira u sektoru vodnih usluga |
Stupanje na snagu ovih četiriju zakonskih izmjena: i. izmjena Uredbe o uslužnim područjima;
|
|
|
|
4. |
2022. |
Uredba o uslužnim područjima, Uredba o vrednovanju učinkovitosti poslovanja isporučitelja vodnih usluga, Uredba o metodologiji za određivanje cijene vodnih usluga i Uredba o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti vodnih usluga izmijenit će se te će činiti pravni temelj za konsolidaciju isporučitelja vodnih usluga
|
61 |
C1.3. R1 |
Ciljna vrijednost |
Integracija pružatelja vodnih usluga |
|
Broj |
200 |
40 |
4. |
2023. |
Integracija postojećih 200 javnih pružatelja vodnih usluga u njih 40, u skladu s načelom jednog pružatelja po području usluge |
62 |
C1.3. R1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje gubitaka u javnim vodoopskrbnim sustavima |
|
% (postotak) |
44 |
37 |
2. |
2026. |
Smanjenje gubitka vode za barem 7 % na nacionalnoj razini odnosi se na postotak smanjenje gubitka u sustavima javne vodoopskrbe koje podupiru ulaganja u okviru RRF-a. |
63 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana mreža javne odvodnje otpadnih voda |
|
Broj |
0 |
115 |
2. |
2022. |
Izgradit će se ili obnoviti najmanje 115 km mreže javne odvodnje otpadnih voda
|
64 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Ugovori o izvođenju radova sklopljeni za vodootpadne infrastrukturne projekte |
|
Broj |
0 |
60 |
4. |
2023. |
Potpisano najmanje 60 ugovora o izvođenju radova za vodootpadne infrastrukturne projekte povezane s ugovorima koji će se dodijeliti do kraja 2023.
|
65 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda izgrađena su i u funkciji |
|
Broj |
0 |
12 |
4. |
2025. |
Najmanje 12 uređaja za pročišćavanje otpadnih voda nadograđeno je ili izgrađeno i u funkciji.
|
66 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana javna mreža odvodnje otpadnih voda |
|
Broj |
0 |
775 |
4. |
2025. |
Izgradit će se ili obnoviti najmanje 775 km mreže javne odvodnje otpadnih voda
|
67 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Broj stanovnika koji imaju koristi od poboljšanog pristupa unaprijeđenom sustavu pročišćavanja otpadnih voda |
|
Broj |
0 |
200 000 |
2. |
2026. |
Broj stanovnika čije otpadne vode otječu u postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda kroz vodne građevine uslijed povećanja kapaciteta (proširenja) sustava za prikupljanje i pročišćavanje otpadnih voda u okviru projekta. To se odnosi na stanovništvo koje prethodno nije bilo priključeno na javni sustav odvodnje ili čije otpadne vode nisu bile pročišćavane na odgovarajućoj razini. Uključuje i povećanje razine pročišćavanja otpadnih voda. Pokazatelj se odnosi na stanovništvo koje je stvarno (a ne potencijalno) priključeno na sustav za pročišćavanje otpadnih voda. |
68 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana javna vodoopskrbna mreža |
|
Broj |
0 |
226 |
2. |
2022. |
Izgrađeno ili obnovljeno najmanje 226 km javne vodoopskrbne mreže.
|
69 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Mjerni uređaji ugrađeni na vodocrpilištima |
|
Broj |
0 |
526 |
4. |
2022. |
Najmanje 526 mjernih uređaja ugrađeno na vodocrpilištima, za mjerenje količine vode |
70 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Ugovori o izvođenju radovima sklopljeni za vodoopskrbne projekte |
|
Broj |
0 |
100 |
4. |
2023. |
Broj potpisanih ugovora o izvođenju radova za projekte povezane s vodom odnosi se na ugovore koji će se dodijeliti do kraja 2023.
|
71 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana javna vodoopskrbna mreža |
|
Broj |
0 |
673 |
4. |
2023. |
Izgrađeno ili obnovljeno najmanje 673 km javne vodoopskrbne mreže.
|
72 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana javna vodoopskrbna mreža |
|
Broj |
0 |
956 |
4. |
2025. |
Izgrađeno ili obnovljeno najmanje 956 km javne vodoopskrbne mreže.
|
73 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Stanovništvo s poboljšanim pristupom vodoopskrbi |
|
Broj |
0 |
45 000 |
2. |
2026. |
Najmanje 45 000 stanovnika opskrbljuje se vodom za piće iz javne vodoopskrbe uslijed nadogradnje i proširenja vodoopskrbne mreže. To se odnosi na stanovništvo koje prethodno nije bilo priključeno na javni vodoopskrbni sustav ili koje je imalo neodgovarajuću kvalitetu vode. Uključuje i stanovnike čija se kvaliteta vode za piće poboljšala.
|
74 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Sklopljeni ugovori o izvođenju radova za projekte zaštite od poplava |
|
Broj |
0 |
20 |
4. |
2022. |
Najmanje 20 ugovora o izvođenju radova sklopljeno za projekte u sektoru zaštite od poplava, u vezi s ugovorima koji će se dodijeliti do kraja 2022.
|
75 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađene strukture za zaštitu od poplava |
|
Broj |
0 |
13 |
4. |
2022. |
Najmanje 13 km struktura za zaštitu od poplava izgrađeno radi zaštite od štetnih učinaka vode |
76 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Revitalizirani vodotoci |
|
Broj |
0 |
2 |
4. |
2022. |
Najmanje 2 km obnovljenih vodotokova, uključujući revitalizaciju napuštenih rukavaca, stalni kontakt rijeka i rukavaca te ulaganje u povezanu infrastrukturu |
77 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađene strukture za zaštitu od poplava |
|
Broj |
0 |
65 |
4. |
2023. |
Najmanje 65 km struktura za zaštitu od poplava izgrađeno radi zaštite od štetnih učinaka vode |
78 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Revitalizirani vodotoci |
|
Broj |
0 |
16 |
4. |
2024. |
Najmanje 16 km obnovljenih vodotokova, uključujući revitalizaciju napuštenih rukavaca, stalni kontakt između rijeka i rukavaca te ulaganje u povezanu infrastrukturu |
79 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađene strukture za zaštitu od poplava |
|
Broj |
0 |
77 |
4. |
2025. |
Najmanje 77 km struktura za zaštitu od poplava izgrađeno radi zaštite od štetnih učinaka vode |
80 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Stanovništvo obuhvaćeno poboljšanim mjerama zaštite od poplava |
|
Broj |
0 |
20 000 |
2. |
2026. |
Najmanje 20 000 stanovnika ima koristi od poboljšanih mjera zaštite od poplava |
81 |
C1.3. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje Zakona o gospodarenju otpadom |
Stupanje na snagu Zakona o gospodarenju otpadom |
|
|
|
3. |
2021. |
Novim Zakonom o gospodarenju otpadom uredit će se sprečavanje nastanka otpada, priprema za ponovnu uporabu i recikliranje u skladu s konceptom kružnog gospodarstva i europskim zelenim planom. Zakon će uključivati posebne mjere za potporu kružnom gospodarstvu, tj. razvoj plana za kružno gospodarstvo, programe proširene odgovornosti proizvođača i programe „plati koliko baciš”. Zakonom će se ispuniti sve preporuke Komisije iz Izvješća o ranom upozoravanju za Hrvatsku iz 2018. |
82 |
C1.3. R2 |
Ključna etapa |
Izmjena Plana gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2017.–2022. |
Objava izmjena Plana gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2017.–2022. u Narodnim novinama |
|
|
|
4. |
2021. |
Donošenje i objava revidiranog Plana gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2017.–2022. u skladu s novim akcijskim planom za kružno gospodarstvo, nakon javnih rasprava. U revidiranom planu utvrdit će se cilj u pogledu recikliranja, razvrstavanja, ponovne uporabe i popravka 50 % otpada do 2022., kao i zaseban cilj u pogledu prikupljanja i recikliranja biološkog otpada. Uključivat će i posebne mjere za poticanje ambicija jedinica lokalne i regionalne uprave, kao što su komunikacijske aktivnosti namijenjene osiguravanju odvojenog prikupljanja na izvoru, ili digitalni aspekti. Uključivat će procjenu trenutačnog stanja, postojećih sustava prikupljanja i potrebnih ulaganja za zatvaranje odlagalištâ. Sadržavat će popis prioriteta za planirana ulaganja u otpad, kapacitet budućih postrojenja za obradu otpada te informacije o tome kako će se odrediti lokacije budućih postrojenja. U planu će se razmotriti i potpora izgradnji kapaciteta za provedbu infrastrukturnih projekata. |
83 |
C1.3. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje Plana gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2023.–2029. |
Objava Plana gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2023.–2029. u Narodnim novinama |
|
|
|
4. |
2022. |
Donošenje i objava Plana gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2023.–2029. u vezi s novim ciljevima utvrđenima u Zakonu o gospodarenju otpadom i u Akcijskom planu za kružno gospodarstvo, nakon javnih rasprava. Planom će se utvrditi cilj u pogledu recikliranja, razvrstavanja, ponovne uporabe i popravka najmanje 55 % otpada do 2025. te cilj u pogledu prikupljanja i recikliranja biološkog otpada. |
84 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela komunalnog otpada upućenog na odlaganje (49 %) |
|
% (postotak) |
66 |
49 |
4. |
2022. |
Udio komunalnog otpada upućenog na odlaganje smanjit će se na 49 % zahvaljujući ulaganjima u infrastrukturu radi smanjenja odlaganja otpada na odlagališta što uključuje uspostavu centara za ponovnu uporabu, izgradnju postrojenja za razvrstavanje odvojeno prikupljenog komunalnog otpada, izgradnju postrojenja za biološku obradu odvojeno prikupljenog biootpada, izgradnju i opremanje reciklažnih dvorišta i reciklažnih dvorišta za građevinski otpad, nabavu opreme za odvojeno prikupljanje korisnih frakcija komunalnog otpada. |
85 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela komunalnog otpada upućenog na odlaganje (41 %) |
|
% (postotak) |
66 |
41 |
4. |
2024. |
Udio komunalnog otpada upućenog na odlaganje smanjit će se na 41 % zahvaljujući ulaganjima u infrastrukturu radi smanjenja odlaganja otpada na odlagališta što uključuje uspostavu centara za ponovnu uporabu, izgradnju postrojenja za razvrstavanje odvojeno prikupljenog komunalnog otpada, izgradnju postrojenja za biološku obradu odvojeno prikupljenog biootpada, izgradnju i opremanje reciklažnih dvorišta i reciklažnih dvorišta za građevinski otpad, nabavu opreme za odvojeno prikupljanje korisnih frakcija komunalnog otpada. |
86 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađeni objekti za razvrstavanje |
|
Broj |
0 |
6 |
3. |
2025. |
Najmanje šest postrojenja za razvrstavanje izgrađeno je i u funkciji u sustavu gospodarenja komunalnim otpadom.
|
87 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađeni objekti za obradu odvojeno prikupljenog biootpada |
|
Broj |
0 |
7 |
3. |
2025. |
Najmanje sedam postrojenja za obradu odvojeno prikupljenog biootpada izgrađeno je i u funkciji.
|
88 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Funkcionalna fiksna/mobilna lokacija za razvrstavanje otpada |
|
Broj |
0 |
20 |
3. |
2025. |
Najmanje 20 fiksnih/mobilnih lokacija za razvrstavanje otpada nabavljeno je i u funkciji, prvenstveno u obalnim i otočnim općinama.
|
89 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela komunalnog otpada upućenog na odlaganje (30 %) |
|
% (postotak) |
66 |
30 |
2. |
2026. |
Udio komunalnog otpada upućenog na odlaganje smanjit će se na 30 % zahvaljujući ulaganjima u infrastrukturu radi smanjenja odlaganja otpada na odlagališta što uključuje uspostavu centara za ponovnu uporabu, izgradnju postrojenja za razvrstavanje odvojeno prikupljenog komunalnog otpada, izgradnju postrojenja za biološku obradu odvojeno prikupljenog biootpada, izgradnju i opremanje reciklažnih dvorišta i reciklažnih dvorišta za građevinski otpad, nabavu opreme za odvojeno prikupljanje korisnih frakcija komunalnog otpada. |
90 |
C1.3. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Sanacija zatvorenih odlagališta |
|
Broj |
0 |
10 |
2. |
2026. |
Očišćeno najmanje 10 odlagališta/lokacija. Ulaganja obuhvaćaju sanacije zatvorenih odlagališta koja moraju biti sanirana tako da su navedene lokacije usklađene s kriterijima Direktive 1999/31/EZ, kao i sanacije lokacija onečišćenih opasnim otpadom što među ostalim uključuje i aktivnosti uklanjanja i obrade otpada i sanacije tla. |
D. KOMPONENTA 1.4.: RAZVOJ KONKURENTNOG, ENERGETSKI ODRŽIVOG I UČINKOVITOG PROMETNOG SUSTAVA
Prometni sektor jedan je od najvećih izvora emisija stakleničkih plinova u Hrvatskoj. Emisije iz tog sektora 2018. činile su 27 % ukupnih emisija, od čega: je cestovni prijevoz putnika činio 71,6 %, cestovni prijevoz tereta 24,7 %, željeznički promet 0,8 %, pomorski i riječni promet 2,4 % i domaći zračni promet 0,5 %. Očekuje se da će modernizacija postojeće prometne infrastrukture ulaganjem u ekološki održive, učinkovite, inovativne i konkurentne vrste prometa imati važnu ulogu u djelotvornoj provedbi zelene i digitalne tranzicije.
Cilj je ove komponente NPOO-a razviti ujednačenu prometnu mrežu s razvijenom željezničkom infrastrukturom i infrastrukturom za javni promet i intermodalnošću među raznim vrstama prijevoza, povećati udio osobnih vozila na alternativni pogon, smanjiti emisije stakleničkih plinova i okolišni otisak prometnog sektora te poticati održivu mobilnost ljudi i dobara.
Komponenta uključuje reforme i ulaganja u sve vrste prometa (željeznički, cestovni, pomorski, zračni i javni gradski promet te promet unutarnjim plovnim putovima) i obuhvaća sve regije Hrvatske.
Ulaganja i reforme doprinijet će rješavanju preporuke upućene Hrvatskoj „usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2020.) i „održiv gradski i željeznički promet” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2019.).
Očekuje se da nijedna mjera u ovoj komponenti ne nanosi bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i korake ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01).
D.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C1.4. R1 – Reforma cestovnog sektora
Cilj je reforme smanjenje operativnih troškova poslovanja društava, usklađivanje financijskih obaveza s novčanim tijekovima, povećanje sigurnosti cestovnog prometa, a time i smanjenje stope smrtnosti u cestovnom prometu. Očekuje se da će se uvođenjem novog sustava naplate cestarine smanjiti emisije stakleničkih plinova uklanjanjem uskih grla i opasnih mjesta na cestama. Kao dio reforme ažurirat će se zakon koji se odnosi na cestovni sektor stupanjem na snagu izmjena Zakona o cestama.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.4. R1-I1– Elektronički sustav naplate cestarine
Cilj je ulaganja uvesti novi sustav elektroničke naplate cestarine kako bi se unaprijedio sustav naplate cestarine za autoceste kojima upravljaju Hrvatske autoceste d.o.o. Korisnici će moći putovati bez stajanja na naplatnim postajama. Očekuje se da će to pozitivno utjecati na zastoj u cestovnom prometu, zaštitu okoliša i sigurnost cestovnog prometa. Ulaganje obuhvaća mjere za rješavanje tehničkih problema koji proizlaze iz zastarjelosti trenutačnog sustava naplate cestarine i za osiguravanje interoperabilnosti novog sustava naplate s postojećim elektroničkim sustavima naplate u EU-u.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.4. R1-I2 – Unapređenje sustava korištenja prava osoba s invaliditetom u području mobilnosti
Cilj je ulaganja brže i jednostavnije ostvarivanje prava osoba s invaliditetom u području mobilnosti, uvođenje jedinstvenog dokumenta kojim će osobe s invaliditetom ostvarivati sva prava u području mobilnosti te pojednostavnjenje administrativnog okruženja za krajnje korisnike digitalnih javnih usluga u području mobilnosti i povećanje dostupnosti digitalnih javnih usluga osobama s invaliditetom. Ulaganje je namijenjeno i poboljšanju zaštite osobnih podataka korisnika i usklađenju prakse donošenja odluka koje utječu na prava osoba s invaliditetom u području mobilnosti. Očekuje se da će ulaganje državnim ustanovama omogućiti lakše i sveobuhvatnije praćenje ostvarenih prava i osigurati učinkovit javni pristup svim podacima. Očekuje se da će se ulaganjem smanjiti cijena rada zaposlenika u državnim i lokalnim službama za 15 %–35 %.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C1.4. R1-I3 – Nacionalni sustav elektroničke pohrane i razmjene podataka u cestovnom prijevozu (NSCP)
Cilj je ulaganja uspostaviti nacionalni sustav elektroničke pohrane i razmjene podataka u cestovnom prijevozu (NSCP) i provesti Uredbu (EU) 2020/1056 o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (eFTI). Očekuje se da će to dovesti do znatnog smanjenja administrativnih troškova, poboljšanja provedbene sposobnosti nadležnih tijela i povećanja učinkovitosti i održivosti prometa. U skladu s odredbama Uredbe o eFTI-ju, NSCP će se na odgovarajući način ažurirati nakon donošenja tehničkih specifikacija za eFTI. Očekuje se da će se ulaganjem doprinijeti učinkovitijem praćenju cestovnog prometa i smanjenju zastoja u prometu te postići pozitivan učinak na okolišne čimbenike.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. svibnja 2026.
Ulaganje C1.4. R1-I4 – Izvještajno-upravljački sustav putničkog i teretnog prijevoza u cestovnom prometu
Cilj je ulaganja povećati sigurnost cestovnog prometa uspostavom funkcionalnog izvještajno-upravljačkog sustava putničkog i teretnog prijevoza u cestovnom prometu. Izvještajno-upravljački sustav povezivat će podatke iz Sustava za središnju obradu tahografskih podataka (SOTAH) i nacionalne evidencije tahografskih kartica i povezanih evidencija koje su u nadležnosti Ministarstva mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske te doprinijeti digitalizaciji hrvatskog prometnog sektora.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C1.4. R1-I5 – Praćenje prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (e-ADR)
Cilj je ulaganja digitalizirati sustav za prijevoz opasnih tvari u cestovnom prometu (e-ADR) te time omogućiti njegovo poboljšanje i razvoj. Ulaganje uključuje uspostavu IT rješenja za praćenje prijevoza opasnih tvari u stvarnom vremenu, uvođenjem elektroničkog dopuštenja za prijevoz i elektroničkih teretnih listova te primjenu tehnologije za praćenje i lociranje. Ulaganje je u skladu sa svim zahtjevima relevantnog zakonodavstva na nacionalnoj razini i razini EU-a, prvenstveno Uredbom (EU) 2020/1056 o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (eFTI) te povezanim provedbenim i delegiranim aktima te će se njime integrirati pravna, organizacijska i semantička interoperabilnost u nacionalni zakonodavni okvir.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Reforma C1.4. R2 – Reforma željezničkog sektora
Reformom se nastoji povećati konkurentnost i učinkovitost željezničkog sektora radi pružanja boljih usluga korisnicima u putničkom i teretnom prometu i podizanja gospodarske konkurentnosti Hrvatske. Kako bi poduprla reformu, Vlada Republike Hrvatske će do 30. lipnja 2021. donijeti Pismo sektorske politike za željeznički sektor u kojem će iznijeti daljnje korake u ključnim područjima povezanima s reformom i modernizacijom željezničkog sektora te utvrditi provedbene planove za Vladu i željeznička poduzeća, uključujući detaljne mjere i mjere u pogledu:
·upravljanja sektorom,
·upravljanja željezničkim društvima i poslovanjem,
·planiranja sektorskih ulaganja i financiranja,
·razvoja znanja, tehnologija i vještina željezničkog sektora.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.4. R2-I1 – Rekonstrukcija postojećeg i izgradnja drugog kolosijeka željezničke pruge na dionici Dugo Selo-Novska, poddionica Kutina-Novska (faza D)
Cilj je ulaganja nadograditi i obnoviti postojeći te izgraditi novi kolosijek, ukupne duljine 22 km, na dionicama željezničke pruge Dugo Selo-Novska, poddionica Kutina-Novska s ciljem izgradnje dvokolosiječne elektrificirane pruge duž cijelog bivšeg Paneuropskog koridora X (RH1), koji se ujedno nalazi na Osnovnoj mreži transeuropske prometne mreže (TEN-T) i na željezničko-teretnom koridoru Alpe-Zapadni Balkan. Provedba ulaganja doprinijet će tome da cijela dionica koridora RH1 koja prolazi kroz Hrvatsku bude dvokolosiječna, elektrificirana, u skladu s tehničkim standardima za interoperabilnost željezničkog sustava TEN-T.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.4. R2-I2 – Modernizacija pruge M604 Oštarije-Knin-Split
Cilj je ulaganja obnova kolodvora i ugradnja elektroničkih signalno-sigurnosnih uređaja na željezničku prugu Oštarije-Knin-Split na dionici Knin (isključeno)-Split (uključeno), čime će se omogućiti uspostava tzv. međukolodvorske ovisnosti i središnje upravljanje prometom, što će pak povećati kapacitet i brzinu prometovanja. Linija je dio sveobuhvatne mreže TEN-T.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.4. R2-I3 – Uklanjanje „uskih grla” na željezničkoj infrastrukturi
Ulaganje je usmjereno na rješavanje uskih grla na željezničkoj mreži Hrvatske. Očekuje se da će se time povećati brzina prometovanja, poboljšati sigurnost željezničkog prometa i unaprijediti željeznička mreža. Mjera se sastoji od izgradnje, rekonstrukcije i obnove mostova, vijadukata, propusta i usjeka na hrvatskoj željezničkoj mreži. Time će se ukloniti uska grla infrastrukture stare od 50 do 77 godina. Veći dio pruga obuhvaćenih ulaganjem dio je mreže TEN-T.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.4. R2-I4 – Modernizacija dionice Zagreb Kustošija-Zagreb ZK-Zagreb GK
Cilj je ulaganja modernizirati dionicu Zagreb Kustošija – Zagreb Zapadni Kolodvor – Zagreb Glavni Kolodvor poboljšanjem kvalitete i dostupnosti lokalnog i regionalnog željezničkog putničkog prijevoza, pospješiti integraciju željeznice u sustav javnog prijevoza Grada Zagreba te poboljšati udio željezničkog i lokalnog javnog prijevoza u ukupnom prijevozu na širem području Grada Zagreba. Projektom će se doprinijeti ostvarivanju cilja dovršetka osnovne TEN-T mreže do 31. prosinca 2030.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.4. R2-I5 – Zamjena kočnih umetaka teretnih vagona u cilju smanjenja buke
Cilj je ulaganja poboljšati postojeći vozni park teretnih prijevoznika i vlasnika vagona koji koriste hrvatsku željezničku mrežu kako bi se pružila kvalitetnija usluga krajnjim korisnicima i smanjio utjecaj buke. Očekuje se da će to doprinijeti bržem razvoju željezničkog prijevoza tereta, a neizravno i bržem prelasku s cestovnog na željeznički prijevoz. Ulaganjem se predviđa nabava i instalacija elemenata koji smanjuju buku, kao na primjer suvremenih kompozitnih kočnih umetaka, troškove pripreme za ugradnju, troškove demontiranja uključujući, prema potrebi, troškove demontiranja i administrativne troškove povezane s dotičnom naknadnom ugradnjom.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. svibnja 2026.
Ulaganje C1.4. R2-I6 – Primjena zelenih tehnologija u željezničkom putničkom prijevozu
Cilj je ulaganja nabava dva prototipa vlakova (baterijski elektromotorni vlak BEMV i baterijski motorni vlak (BMV)), čime se mogu izbjeći skupa ulaganja u elektrifikaciju pruga i održavanje kontaktne mreže. Razvoj prototipova omogućit će organizaciju željezničkog prijevoza putnika na neelektrificiranim prugama koje koriste suvremene vlakove na električni pogon, smanjenje troškova energije dizela, smanjenje buke i onečišćenja, zaštitu okoliša, smanjenje operativnih troškova vozila te poboljšanje urbane i regionalne dostupnosti.
Ulaganje uključuje razvoj, proizvodnju, tipsko ispitivanje i dobivanje dozvole za prometovanje navedenih prototipova BEMV i BMV te šest stabilnih punionica baterija na utvrđenim postajama, koje su sastavni dio ulaganja. Očekuje se da će se uvođenjem novih baterijskih vlakova za prijevoz putnika na neelektrificiranim prugama potencijalno postupno zamijeniti 50 dizel motornih vlakova koji su stariji od 40 godina, što će doprinijeti smanjenju štetnih emisija.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C1.4. R2-I7 – Nadogradnja informatičkog i prodajnog sustava te modernizacija vlakova s informatičkim sustavom
Cilj je ulaganja povećati kvalitetu željezničke usluge promicanjem i jačanjem internetskih prodajnih kanala, ugradnjom usluge bežičnog interneta u vlakovima, modernizacijom mobilnih terminala, unapređenjem željezničkih vozila za prijevoz putnika HŽ-a uvođenjem GPS sustava, osiguravanjem usklađenosti s normama u području informatike i kibersigurnosti, nadogradnjom podatkovnog centra sustava prodaje i sustava prodaje karata u vlaku te informiranjem putnika.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Reforma C1.4. R3 –Reforma pomorstva i unutarnje plovidbe
Cilj je reforme potaknuti razvoj održivog i učinkovitog pomorskog prometa i prometa unutarnjim plovnim putovima te time povećati sigurnost plovidbe, osigurati revitalizaciju unutarnjih plovnih putova, poboljšati prometnu povezanost otoka i unaprijediti lučku infrastrukturu u svrhu smanjenja negativnog utjecaja prometnog sektora na okoliš. U okviru reforme stupit će na snagu novi Zakon prijevozu u linijskom i povremenom obalnom prometu, novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama te novi Zakon o plovidbi lukama unutarnjih voda.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2022.
Ulaganje C1.4. R3-I1 – Program modernizacije luka otvorenih za javni promet
Cilj je ulaganja modernizacija lučke infrastrukture koja će povećati kvalitetu javnog pomorskog prijevoza, kapacitete za prihvat brodova u obalnom linijskom pomorskom prometu, osnažiti sigurnost putnika, utjecati na povećanje mobilnost, poboljšati opću kvalitetu života te osigurati održivu mobilnost. Ulaganje će se provesti u skladu s nacionalnim planovima koje je izradilo Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture za razvoj i modernizaciju županijskih i držanih luka i planom obalnog linijskog prometa putnika. Ulaganjem su predviđeni sljedeći projekti: novi putnički terminal gradske luke Split i nadogradnja luke Bol-Brač.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.4. R3-I2 – Nabava/gradnja putničkih brodova za obalni linijski promet
Cilj je ulaganja nabava ili izgradnja putničkih brodova na alternativni pogon s ciljem osiguravanja kvalitete i održivog prijevoza, poboljšanja dostupnosti naseljenih otoka te osiguravanja smanjenja negativnog utjecaja na okoliš. Ulaganje uključuje nabavu šest brodova na alternativni pogon s nultom stopom emisija: tri putnička i tri katamarana na električno-solarni pogon.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.4. R3-I3 – Izgradnja nove skele „Križnica”, Općina Pitomača
Cilj je ulaganja izgraditi novu skelu „Križnica” preko rijeke Drave u Općini Pitomača kako bi se osigurala prometna povezanost i potaknuo razvoj slabije razvijenih regija. Ulaganje uključuje novu električnu skelu na solarni pogon, čime će se povećati kapacitet prijevoza i doprinijeti ozelenjivanju prijevoznog sektora.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. listopada 2022.
Ulaganje C1.4. R3-I4 – Opremanje luka i pristaništa infrastrukturom za zbrinjavanje otpada
Ciljevi su ulaganja povećati konkurentnost luka na unutarnjim vodama, uspostava „zelenih luka“ i ostvariti ekološku održivost prometnog sustava u Hrvatskoj opremanjem unutarnjih luka od međunarodnog značaja uređajima za preradu otpada prikupljenog na brodovima. Ulaganje uključuje izgradnju prihvatnih postaja za otpad u lukama u Slavonskom Brodu, Osijeku i Vukovaru za gospodarenje komercijalnim otpadom.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.4. R4-I1 – Nabava vozila na alternativni pogon za javni gradski i prigradski linijski promet
Cilj je ulaganja modernizacija javnog gradskog i prigradskog linijskog prometa putnika nabavom 70 novih vozila (električni pogon i pogon na vodik) i ugradnja potrebne infrastrukture za promicanje uporabe vozila s nultom ili niskom razinom emisija. Ulaganje uključuje nabavu vozila za gradski i prigradski linijski prijevoz putnika i doprinos ekološki prihvatljivijem voznom parku (autobusi) i povezanoj infrastrukturi.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.4. R4-I2 – Modernizacija tramvajskog prometa
Cilj je ulaganja modernizirati tramvajski vozni park u Osijeku i Zagrebu, kako bi se pružila kvalitetnija i brža usluga javnog gradskog prijevoza te povećao broj putnika koji koriste javni gradski prijevoz, što će u konačnici dovesti do smanjenja emisija CO2 iz prometnog sektora. Ulaganje uključuje modernizaciju tramvajskog prometa kroz nabavu minimalno 30 suvremenih niskopodnih ili poluniskopodnih tramvaja do 27 m u Zagrebu i Osijeku.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.4. R5-I1 – Elektrifikacija i ozelenjivanje sustava za prihvat i otpremu te električno napajanje zrakoplova u Zračnoj luci Zadar
Cilj je ulaganja osigurati ekološki prihvatljiv sustav za prihvat i otpremu te električno napajanje zrakoplova i promicati korištenje energije iz obnovljivih izvora. Ulaganje uključuje sljedeće aktivnosti:
·uvođenje fiksnih veza za napajanje stacionarnih zrakoplova električnom energijom s potrebnim projektnim i sigurnosnim prilagodbama (bez povećanja kapaciteta stajanke),
·zamjenu pokretne zemaljske opreme na dizelsko gorivo jedinicama na električni pogon,
·izgradnju fotonaponske elektrane kapaciteta 610 kW i njezino povezivanje s fiksnim sustavom napajanja i punionicama za pokretnu zemaljsku opremu na električni pogon.
Očekuje se da će ulaganje doprinijeti smanjenju stakleničkih plinova, onečišćenja i buke te povećanju sigurnosti i učinkovitosti prometovanja.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. listopada 2024.
Ulaganje C1.4. R5-I2 – Istraživanje, razvoj i proizvodnja vozila nove mobilnosti i prateće infrastrukture
Cilj je ulaganja razviti i provesti projekt novog ekosustava urbane mobilnosti. Ulaganje će omogućiti potporu dijelu projekta koji se odnosi na istraživanje i razvoj, to jest faze obilježene dovršetkom početnog prototipa potpuno autonomnog električnog vozila i početkom rada na razvoju verifikacijskih prototipova. Novi ekosustav urbane mobilnosti obuhvaća tri ključne komponente: i. potpuno autonomna električna vozila koja su, uz pomoć umjetne inteligencije, sposobna izvršavati sve dinamičke funkcije vožnje bez ikakve asistencije vozača-osobe, ii. razvoj i izgradnju specijalizirane infrastrukture za autonomna i električna vozila ugrađene u javni gradski promet i iii. razvoj softverske platforme za upravljanje kompletnim sustavom.
Očekuje se da će se provedbom projekta u Gradu Zagrebu postići znatno povećanje sigurnosti u prometu uz povećanje učinkovitosti i smanjenje zastoja u prometu. Očekuje se i da će projekt postići značajan pozitivan utjecaj na okoliš zbog smanjenja ukupnih emisija štetnih plinova uzrokovanih prometom motornih vozila zahvaljujući istraživačkim i inovacijskim procesima, prijenosu tehnologije i suradnji među društvima usmjerenima na niskougljično gospodarstvo. Projekt će uključivati stvaranje digitaliziranog sustava autonomnih vozila s nultom stopom emisija i digitalizirane infrastrukture punjenja. U dogovoru s Gradom Zagrebom i operaterom javnog prijevoza 50 000 vaučera za putovanja potpuno autonomnim vozilima izdat će se osobama s invaliditetom i/ili osobama koje nailaze na poteškoće u korištenju drugih oblika javnog prijevoza.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. ožujka 2026.
Ulaganje C1.4. R5-I3 – Program sufinanciranja kupnje novih vozila na alternativni pogon i razvoja infrastrukture alternativnih goriva u cestovnom prometu
Cilj je ulaganja povećati energetsku učinkovitost cestovnog prijevoza smanjenjem ovisnosti o fosilnim gorivima. Aktivnosti u okviru ulaganja bit će usmjerene na povećanje broja vozila na alternativni pogon (električna energija ili vodik) registriranih u Hrvatskoj te izgradnji mreže električnih punionica za vozila na alternativni pogon. Navedene aktivnosti doprinijet će smanjenju ukupnih emisija CO2 i ostalih štetnih plinova, stvaranju novih radnih mjesta u proizvodnji i postavljanju infrastrukture za alternativna goriva te povećanju razvoja i konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva. Mjera se sastoji od dvije komponente: i. sufinanciranja kupnje barem 2 000 novih vozila na alternativni pogon i ii. razvoja infrastrukture za alternativna goriva (1 300 punionica).
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
D.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
91 |
C1.4. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene Zakona o cestama |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o cestama |
|
|
|
3. |
2021. |
Izmjenama Zakona o cestama među ostalim će se:
|
92 |
C1.4. R1 |
Ključna etapa |
Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa za razdoblje 2021.–2030. |
Vlada Republike Hrvatske donijela je Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa za razdoblje 2021.–2030. |
|
|
|
3. |
2021. |
Cilj je Nacionalnog programa sigurnosti cestovnog prometa za razdoblje 2021.–2030., koji je izradilo Ministarstvo unutarnjih poslova u suradnji s Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture i drugim resornim ministarstvima, poboljšati sigurnost cestovnog prometa u Hrvatskoj. |
93 |
C1.4. R1-I1 |
Ključna etapa |
Novi elektronički sustav naplate cestarine |
Novi ustav elektroničke naplate cestarina uveden je i u funkciji |
|
|
|
4. |
2025. |
Ulaganjem se, na autocestama kojima upravljaju Hrvatske autoceste d.o.o., uvodi novi sustav elektroničke naplate cestarine na temelju rješenja slobodnog protoka s više voznih trakova (MLFF) bez zaustavljanja vozila s beskontaktnim načinima plaćanja, čime će se ukloniti postojeće naplatne postaje, riješiti velika zagušenost na naplatnim postajama u ljetnom razdoblju, omogućiti veća djelotvornost sustava zahvaljujući primjeni elektroničkih (beskontaktnih) načina plaćanja i smanjiti prekomjerni promet na alternativnim lokalnim cestama. |
94 |
C1.4. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Uvođenje funkcionalnog sustava korištenja prava osoba s invaliditetom u području mobilnosti |
|
% (postotak) |
0 |
50 |
4. |
2023. |
Kao dio ulaganja, kojim se uspostavlja funkcionalni sustav za lakše podnošenje zahtjeva za sva prava osoba s invaliditetom u području mobilnosti na jednom mjestu i osigurava brža obrada zahtjeva, uvest će se jedinstveni dokument koji će osobama s invaliditetom omogućiti korištenje funkcionalnog sustava i ostvarivanje prava u području mobilnosti na cijelom državnom području Hrvatske (invalidska e-kartica) te će se izdati najmanje 50 % predviđenih kartica osobama s invaliditetom koje imaju prava u području mobilnosti. |
95 |
C1.4. R1-I3 |
Ključna etapa |
Uspostava funkcionalnog nacionalnog sustava elektroničke pohrane i razmjene podataka u cestovnom prijevozu (NSCP) |
Uspostavljen funkcionalni nacionalni sustav elektroničke pohrane i razmjene podataka u cestovnom prijevozu (NSCP) |
|
|
|
2. |
2026. |
Uspostavit će se funkcionalni nacionalni sustav elektroničke pohrane i razmjene podataka u cestovnom prijevozu (NSCP) u skladu s Uredbom (EU) 2020/1056 o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (Uredba o eFTI-ju). Osim toga, NSCP će se na odgovarajući način ažurirati nakon donošenja tehničkih specifikacija za eFTI. Ulaganjem će se doprinijeti učinkovitijem praćenju cestovnog prometa i smanjenju zastoja u prometu te postići pozitivan učinak na okolišne čimbenike. |
96 |
C1.4. R1-I4 |
Ključna etapa |
Uspostava izvještajno-upravljačkog sustav putničkog i teretnog prijevoza u cestovnom prometu |
Funkcionalan izvještajno-upravljački sustav putničkog i teretnog prijevoza u cestovnom prometu |
|
|
|
4. |
2024. |
Uspostavit će se funkcionalan izvještajno-upravljački sustav putničkog i teretnog prijevoza u cestovnom prometu koji će povezivati podatke iz Sustava za središnju obradu tahografskih podataka (SOTAH) i nacionalne evidencije tahografskih kartica i povezanih evidencija koje su u nadležnosti Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. |
97 |
C1.4. R1-I5 |
Ključna etapa |
Razvoj sustava za praćenje prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (e-ADR) |
Razvijen je funkcionalan sustav za praćenje prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (e-ADR) |
|
|
|
4. |
2024. |
Sustavom će se pružiti rješenje za praćenje prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu uvođenjem elektroničkih dopuštenja za prijevoz i teretnih listova te primjenom tehnologije praćenja i sljedivosti. Uspostavit će se sustav u skladu s Uredbom (EU) 2020/1056 o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (Uredba o eFTI-ju) i njezinim provedbenim i delegiranim aktima te drugim primjenjivim zakonodavstvom u području cestovnog prijevoza opasnih tvari. Osim toga, sustav će se na odgovarajući način ažurirati nakon donošenja tehničkih specifikacija za eFTI. |
98 |
C1.4. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje Pisma sektorske politike |
Pismo sektorske politike za željeznički sektor koje je donijela Vlada Republike Hrvatske |
|
|
|
2. |
2021. |
Pismo sektorske politike uključuje: i. ključne ciljeve, ii. preispitivanje predviđenih poboljšanja kao što su profesionalizacija, transparentnost poslovanja i aktivnosti upravljanja i iii. plan provedbe mjera i djelovanja namijenjenih reformiranju i modernizaciji željezničkog sektora, kao što su: donošenje Strateškog okvira za željeznički sektor, Nacionalnog plana razvoja željezničke infrastrukture i Nacionalnog plana upravljanja željezničkom infrastrukturom i uslužnim objektima te razvoj usluga željezničkog prijevoza. |
99 |
C1.4. R2 |
Ključna etapa |
Nacionalni plan razvoja željezničke infrastrukture i Nacionalni plan upravljanja željezničkom infrastrukturom i uslužnim objektima |
Vlada Republike Hrvatske donijela je Nacionalni plan razvoja željezničke infrastrukture i Nacionalni plan upravljanja željezničkom infrastrukturom i uslužnim objektima |
|
|
|
4. |
2022. |
U Nacionalnom planu razvoja željezničke infrastrukture utvrdit će se projekti i aktivnosti potrebni za razvoj željezničke infrastrukture. U Nacionalnom planu upravljanja željezničkom infrastrukturom i uslužnim objektima utvrdit će se projekti i aktivnosti za upravljanje i organizaciju regulative željezničkog prometa te razvoj usluga željezničkog prijevoza. |
100 |
C1.4. R2 |
Ključna etapa |
Reorganizacija upravljanja željezničkim društvima i poslovanjem |
Provedena i dovršena reorganizacija upravljanja željezničkim društvima i poslovanjem |
|
|
|
4. |
2024. |
Reorganizacija upravljanja željezničkim društvima i poslovanjem provest će se uzimajući u obzir povećanu odgovornost za upravljanje, u području održavanja, upravljanja prometom i vođenja infrastrukturnih ulagačkih projekata, a radi optimiziranja troškova i usluga prijevoza putnika. |
101 |
C1.4. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena i obnovljena dvokolosiječna elektrificirana pruga na dionici Dugo Selo-Novska, poddionica Kutina-Novska |
|
Broj (km) |
0 |
22 |
2. |
2026. |
Ulaganjem će se nadograditi i obnoviti postojeći i izgraditi novi kolosijek, ukupne duljine 22 km, na dionicama željezničke pruge Dugo Selo-Novska, poddionica Kutina-Novska s ciljem izgradnje dvokolosiječne elektrificirane pruge duž cijelog bivšeg Paneuropskog koridora X (RH1), koji se ujedno nalazi na Osnovnoj mreži TEN-T i na željezničko-teretnom koridoru Alpe-Zapadni Balkan.
|
102 |
C1.4. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Obnova tri kolodvora na dionici Oštarije-Knin-Split |
|
Broj |
0 |
3 |
4. |
2025. |
Kao dio obnove željezničke pruge Oštarije-Knin-Split na dionici Knin (isključeno)-Split (uključeno), ulaganjem će se obnoviti kolodvori Drniš, Perković i Labin Dalmatinski.
|
103 |
C1.4. R2-I2 |
Ključna etapa |
Signalno-sigurnosni uređaji na dionici Oštarije-Knin-Split ugrađeni su i u funkciji |
Elektronički signalno-sigurnosni uređaji na željezničkoj pruzi Oštarije-Knin-Split ugrađeni su i u funkciji |
|
|
|
4. |
2025. |
Kao dio modernizacije dionice željezničke pruge Oštarije-Knin-Split ugradit će se elektronički signalno-sigurnosni uređaji koji omogućavaju uspostavu tzv. međukolodvorske ovisnosti te će se uvesti središnje upravljanje prometom. |
104 |
C1.4. R2-I3 |
Ciljna vrijednost |
Uklonjeno pet uskih grla na dionicama s trenutačnim ograničenjem brzine od 60 km/h |
|
Broj |
0 |
5. |
4. |
2025. |
Ulaganjem će se ukloniti pet uskih grla na dionicama s trenutačnim ograničenjem brzine od 60 km/h.
|
105 |
C1.4. R2-I4 |
Ciljna vrijednost |
Obnovljena je i nadograđena dvokolosiječna željeznička pruga na dionici Zagreb Kustošija-Zagreb Zapadni kolodvor-Zagreb Glavni kolodvor u duljini od 3,4 km |
|
Broj (km) |
0 |
3,4 |
4. |
2025. |
Obnovit će se i nadograditi dvokolosiječna željeznička pruga na dionici Zagreb Kustošija-Zagreb Zapadni kolodvor-Zagreb Glavni kolodvor u duljini od 3,4 km.
|
106 |
C1.4. R2-I5 |
Ciljna vrijednost |
Radi smanjenja buke zamijenjeni su kočni umetci na 2 000 teretnih vagona |
|
Broj |
0 |
2 000 |
2. |
2026. |
U okviru sufinanciranja ulaganja u naknadnu ugradnju elemenata u vagone ugradit će se 2 000 kočnih umetaka na teretnim vagonima, čime će se doprinijeti smanjenju zagađenja bukom u sektoru željezničkog prometa. |
107 |
C1.4. R2-I6 |
Ciljna vrijednost |
Proizvedena dva prototipa vlakova; početak operativnog testiranja |
|
Broj |
0 |
2 |
4. |
2024. |
Proizvest će se dva prototipa baterijskog elektromotornog vlaka (BEMV) i baterijskog motornog vlaka (BMV). |
108 |
C1.4. R2-I7 |
Ključna etapa |
Nadogradnja i operativnost sustava prodaje karata u vlaku |
Sustav prodaje karata u vlaku nadograđen je i u funkciji |
|
|
|
4. |
2024. |
U ključnoj etapi utvrđen je rok unutar kojeg će se uspostaviti funkcionalni nadograđeni sustav prodaje karata u vlaku za 70 novih niskopodnih vlakova. Ulaganje obuhvaća nabavu opreme, ugradnju, prilagodbu sustava i održavanje. |
109 |
C1.4. R3 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o prijevozu u linijskom i povremenom prometu |
Stupanje na snagu novog Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu |
|
|
|
3. |
2021. |
Novim Zakonom o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu pojednostavnit će se postojeće administrativne procedure i stvoriti bolji preduvjeti za učinkovitije poslovanje javnog obalnog pomorskog prometa, i to uređivanjem odredaba povezanih s djelatnošću Agencije za obalni linijski pomorski promet, naročito u dijelu koji se odnosi na koncesioniranje državnih linija te kvalitetnije korištenje i kontrolu IT sustavâ javnog prijevoza (SEOP sustav). |
110 |
C1.4. R3 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda |
Stupanje na snagu novog Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda |
|
|
|
3. |
2021. |
Novim Zakonom o plovidbi i lukama unutarnjih voda omogućit će se, kad je to potrebno radi osiguravanja sigurnosti plovidbe, utvrđivanje posebnih rizika na (dijelu) hrvatskih unutarnjih plovnih putova. |
111 |
C1.4. R3 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama |
Stupanje na snagu novog Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama |
|
|
|
4. |
2022. |
Novim Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama reorganizirat će se ustroj lučkog sustava luka otvorenih za javni promet, a što ima za cilj osigurati jednoobraznost u provedbi zakonskih obveza upravljanja javnim lukama te racionalizirati troškove upravljanja. |
112 |
C1.4. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Modernizirane/obnovljene dvije morske luke otvorene za javni promet |
|
Broj |
0 |
2 |
4. |
2025. |
Rezultat će biti dvije modernizirane/rekonstruirane morske luke otvorene za javni promet, što će povećati kvalitetu javnog pomorskog prijevoza, kapacitete za prihvat brodova u obalnom linijskom pomorskom prometu, poboljšati sigurnost putnika, povećati mobilnost, poboljšati opću kvalitetu života te osigurati održivu mobilnost.
|
113 |
C1.4. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
Brodovi na alternativni (električno-solarni) pogon |
|
Broj |
0 |
6 |
2. |
2026. |
Ulaganjem će se modernizirati flota tako što će se u nju uvesti tri putnička broda i tri katamarana na električno-solarni pogon, čime će se poboljšati kvaliteta usluga javnog prijevoza putnika i povezanost otoka te iskoristiti plovila s nultom stopom emisija. Javna nabava temeljite će se na natječaju za nabavu / gradnju brodova koji će se provesti po načelu „design & build”.
|
114 |
C1.4. R3-I3 |
Ciljna vrijednost |
Nova skela „Križnica” preko rijeke Drave u općini Pitomača u funkciji je |
|
Broj |
0 |
1 |
4. |
2022. |
U okviru ulaganja izgradit će se električna skela na solarni pogon koja će povezivati kopno s Križnicom i biti u funkciji, uz odobrenje Hrvatskog registra brodova. |
115 |
C1.4. R3-I4 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena tri komunalna pristaništa za prihvat brodskog otpada |
|
Broj |
0 |
3 |
2. |
2026. |
Tri luke međunarodnog značaja bit će opremljene komunalnim pristaništima za preradu otpada prikupljenog na brodovima. Svaki plovni put imat će po jedno pristanište: Sava u luci Slavonski Brod, Drava u luci Osijek i Dunav u luci Vukovar.
|
116 |
C1.4. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Nabavljeno i pušteno u uporabu 70 autobusa na alternativni pogon (električna energija i vodik) |
|
Broj |
0 |
70 |
4. |
2025. |
Ulaganjem će se modernizirati vozni park autobusa kako bi se poboljšala kvaliteta pružanja usluga javnog prijevoza nabavom 70 novih vozila na alternativni pogon (električna energija ili vodik) i postavljanjem infrastrukture potrebne za promicanje upotrebe vozila s nultom stopom emisija, čime će se smanjiti emisije CO2 iz postojećih voznih parkova. |
117 |
C1.4. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Nabavljeno 30 tramvaja za javni prijevoz |
|
Broj |
0 |
30 |
4. |
2025. |
Ulaganjem će se modernizirati tramvajski vozni te time povećati kvaliteta usluga javnog prijevoza. |
118 |
C1.4. R5-I1 |
Ciljna vrijednost |
Uvođenje potpuno elektrificiranog i ekološki prihvatljivog sustava za prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci Zadar |
|
Broj |
0 |
1 |
4. |
2024. |
Uvođenje potpuno elektrificiranog i ekološki prihvatljivog sustava za prihvat i otpremu zrakoplova uključuje: i. uvođenje fiksnih priključaka za električno napajanje stacionarnih zrakoplova s potrebnim projektnim i sigurnosnim prilagodbama (bez povećanja kapaciteta stajanke); ii. zamjenu sve mobilne opreme koja koristi dizel gorivo jedinicama na električni pogon; iii. izgradnju fotonaponske elektrane snage 610 kW.
|
119 |
C1.4. R5-I2 |
Ciljna vrijednost |
Verifikacijski prototipovi potpuno autonomnih i električnih vozila te odgovarajuće testiranje |
|
Broj |
0 |
60 |
1. |
2024. |
Dovršena proizvodnja verifikacijskih prototipova, uključujući razvoj platforme za autonomna vozila i baterijskih sustava te testiranje prototipova i sustava za autonomnu vožnju |
120 |
C1.4. R5-I2 |
Ključna etapa |
Novi propis o autonomnoj vožnji |
Stupanje na snagu novog propisa o autonomnoj vožnji |
|
|
|
2. |
2024. |
Novi propis o autonomnoj vožnji obuhvaćat će, među ostalim:
|
121 |
C1.4. R5-I2 |
Ciljna vrijednost |
Dodjela potpore za istraživanje i razvoj projekta novog ekosustava urbane mobilnosti |
|
Broj (EUR) |
|
197 093 370 |
4. |
2025. |
Potpora će se dodijeliti isključivo za dio projekta koji se odnosi na istraživanje i razvoj, to jest faze obilježene dovršetkom početnog prototipa potpuno autonomnog električnog vozila i početkom rada na razvoju verifikacijskih prototipova, koji će imati sva obilježja finalnog vozila. Stoga se potpora odnosi na primijenjeno istraživanje, u prvom redu industrijsko istraživanje i eksperimentalni razvoj. |
122 |
C1.4. R5-I2 |
Ključna etapa |
Potpuno autonomna električna vozila prilagođena potrebama putnika s invaliditetom i specijalizirana infrastruktura |
Proizvedena su potpuno autonomna električna vozila prilagođena potrebama putnika s invaliditetom; specijalizirana infrastruktura operativna je, sve su funkcije instalirane |
|
|
|
4. |
2025. |
Specijalizirana infrastruktura za potpuno autonomna električna vozila potpuno je operativna i sve su funkcije instalirane, što omogućava rad potpuno autonomnih novih električnih vozila što je moguće više prilagođenih potrebama putnika s invaliditetom (široka klizna vrata za lakši ulazak u vozilo; prtljažnik u koji se mogu spremiti invalidska kolica). |
123 |
C1.4. R5-I2 |
Ciljna vrijednost |
Osobama s invaliditetom izdano 50 000 besplatnih vaučera za putovanja potpuno autonomnim vozilima koji će vrijediti najmanje pet godina nakon izdavanja |
|
Broj |
0 |
50 000 |
1. |
2026. |
Nakon izgradnje potpuno novih autonomnih vozila osobama s invaliditetom i/ili osobama koje nailaze na poteškoće u korištenju drugih vrsta javnog prijevoza, u dogovoru s Gradom Zagrebom i operaterom javnog prijevoza, izdat će se 50 000 besplatnih vaučera za vožnju koji će vrijediti najmanje pet godina nakon izdavanja. |
124 |
C1.4. R5-I3 |
Ciljna vrijednost |
Sufinancirana nabava 2 000 cestovnih vozila na alternativni pogon (električna energija ili vodik) |
|
Broj |
0 |
2 000 |
2. |
2026. |
Nakon objave i provedbe odluke o odabiru bit će sufinancirano 2 000 novih cestovnih vozila na alternativni pogon (električna energija ili vodik). |
125 |
C1.4. R5-I3 |
Ciljna vrijednost |
Sufinancirana izgradnja 1 300 električnih punionica |
|
Broj |
0 |
1 300 |
2. |
2026. |
Nakon objave i provedbe odluke o odabiru bit će sufinancirano i izgrađeno 1 300 punionica. |
E. KOMPONENTA 1.5.: UNAPREĐENJE KORIŠTENJA PRIRODNIH RESURSA I JAČANJE LANCA OPSKRBE HRANOM
Cilj je ove komponente NPOO-a povećati prehrambenu sigurnost i konkurentnost hrvatskog poljoprivredno-prehrambenog sektora.
Komponenta se sastoji od: i. uspostave mreže logističke infrastrukture za jačanje proizvodno tržišnog lanca u sektoru voća i povrća; ii. uspostave sustava za restrukturiranje poljoprivrednog zemljišta i komasaciju; iii. razvoja digitalnih rješenja u poljoprivrednom sektoru; i iv. unapređenja sustava doniranja hrane.
Komponentom će se doprinijeti ispunjenju preporuka za Hrvatsku: „poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku” (1. preporuka za Hrvatsku iz 2020.); „povećati pristup digitalnim uslugama” (2. preporuka za Hrvatsku iz 2020.) i „dati prednost provedbi i financiranju projekata javnih i potencijalno javno-privatnih ulaganja za potporu oporavku gospodarstva” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
E.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C1.5. R1 – Uspostava mreže logističke infrastrukture za jačanje proizvodno tržišnog lanca u sektoru voća i povrća
Cilj je reforme organizirati i povezati ponudu malih poljoprivrednih gospodarstava kroz organizacije proizvođača radi poticanja udruživanja, suradnje te razmjene iskustava i znanja. Očekuje se da će se reformom poboljšati položaj poljoprivrednika u opskrbnim lancima, posebno u sektoru voća i povrća, te doprinijeti razvoju proizvoda s većom dodanom vrijednošću. Reforma uključuje Vladino donošenje Operativnog programa jačanja tržišnog kapaciteta sektora voća i povrća za razdoblje 2021.–2026.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C1.5. R1-I1 – Izgradnja i opremanje logističko-distributivnih centara za voće i povrće
Cilj je ulaganja poboljšati konkurentnost sektora izgradnjom i opremanjem logističko-distributivne infrastrukture za voće i povrće. Distribucijski centar imat kapacitet od minimalno 3 000 tona skladišnog prostora i tome prilagođenog logističkog prostora do maksimalno 12 000 tona skladišnog prostora i tome prilagođenog logističkog prostora. Izgrađeni logističko-distribucijski centri koristit će obnovljive izvore energije i doprinijeti smanjenju otpada i rasipanja hrane.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje: C1.5. R1-I2 – Jačanje položaja i prepoznatljivosti proizvođača u lancu opskrbe hranom
Cilj je ulaganja poboljšati upravljanje i financijsku održivost organizacija proizvođača, a proizvođačima omogućiti preuzimanje važnije uloge u upravljačko-vlasničkoj strukturi logističko-distribucijskih centara. Ulaganje uključuje obrazovanje i osposobljavanje organizacija proizvođača u području upravljanja i financija. Ulaganje uključuje i sustav označivanja voća i povrća radi povećanja prepoznatljivosti lokalnih i regionalnih proizvođača i poboljšanja osiguranja kvalitete poljoprivredno-prehrambenih proizvoda.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Reforma C1.5. R2 – Unapređenje sustava restrukturiranja i komasacije poljoprivrednog zemljišta
Cilj je reforme olakšati postupke komasacije i trajno praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta, čime se stvaraju preduvjeti za primjenu suvremenih metoda obrade poljoprivrednog zemljišta, izgradnju infrastrukture (kao što je mreža poljskih putova i kanala za melioraciju) i rješavanje imovinskopravnih odnosa na poljoprivrednom zemljištu. Reforma će doprinijeti učinkovitijem korištenju poljoprivrednog zemljišta u poljoprivredi, povećanju produktivnosti i održivosti poljoprivredne proizvodnje s naglaskom na očuvanje okoliša i poboljšanje života u ruralnim područjima. Kao dio reforme stupit će na snagu novi Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta.
Reforma će biti dovršena do 31. ožujka 2026.
Ulaganje C1.5. R2-I1 – Komasacija poljoprivrednog zemljišta
Cilj je ulaganja stvoriti preduvjete za primjenu suvremenih metoda obrade poljoprivrednog zemljišta komasacijom poljoprivrednog zemljišta, što će omogućiti lakši i učinkovitiji pristup zemljištu i izgradnju infrastrukture (kao što je mreža poljskih putova i kanala za melioraciju).
Ulaganje će doprinijeti boljem upravljanju vodama i očuvanju voda, sprečavanju erozije i zakiseljavanja tla, očuvanju zraka, uređenju i zaštiti krajolika te povećanju zapošljavanja, što će posredno i neposredno utjecati na obnovu ruralnog prostora.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. ožujka 2026.
Ulaganje C1.5. R2-I2 – Program trajnog praćenja stanja poljoprivrednog zemljišta
Cilj je ulaganja osigurati uvjete za učinkovitu zaštitu poljoprivrednog zemljišta, kontinuiranu dostupnost podataka potrebnih za procjenu stanja tla i provedbu politike održivog upravljanja, provedbom terenskog istraživanja i primjenom geografskog informacijskog sustava (GIS). Ulaganje uključuje uspostavu i provedbu Programa trajnog praćenja stanja poljoprivrednog zemljišta radi pružanja potpore sustavnom i planiranom upravljanju tim resursom. Rezultati programa omogućit će i identifikaciju kriznih područja na kojima su tla izložena prijetnjama kako su definirana u dokumentu Europske komisije „Tematska strategija za zaštitu tla” te će pružiti podlogu za djelotvorniju politiku zaštite tla, kao i politiku održive poljoprivrede i ruralnog razvoja.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2025.
Reforma C1.5. R3 – Digitalna transformacija poljoprivrede
Cilj je reforme digitalizacijom javnih usluga u poljoprivrednom sektoru te usluge učiniti dostupnijima poljoprivrednicima, a istovremeno smanjiti i administrativno opterećenje. Reforma uključuje osnivanje koordinacijske jedinice za planiranje i praćenje provedbe svih ulaganja i osiguravanje postizanja utvrđenih ciljeva: digitalizirane javne usluge, operativna platforma za pametnu poljoprivredu i javno dostupan informacijski sustav za sljedivost.
Očekuje se da će reforma doprinijeti povećanju poljoprivredne proizvodnje, osiguranju kvalitete i sljedivosti poljoprivrednih proizvoda te osiguranju primjene agronomskih praksi koje su dugoročno održive za klimu i okoliš.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.5. R3-I1 – Uspostava digitalnih javnih usluga
Cilj je ulaganja digitalna transformacija najmanje 30 javnih usluga u poljoprivredi. Ulaganje među ostalim uključuje izradu Akcijskog plana za digitalnu transformaciju, koji će biti osnova za bilježenje svih poljoprivrednih usluga koje će se digitalizirati. Najmanje 30 javnih usluga iz Akcijskog plana bit će digitalizirano i dostupno korisnicima. Ulaganjem će se smanjiti potreba za uslugama koje zahtijevaju fizičku prisutnost i doprinijeti stvaranju digitalnih javnih usluga za poljoprivrednike.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. rujna 2025.
Ulaganje C1.5. R3-I2 – Pametna poljoprivreda
Cilj je ulaganja podržati digitalnu transformaciju poljoprivrednog sektora Hrvatske uspostavom sustava za upravljanje poljoprivrednom proizvodnjom. Pružanjem ažuriranih, strukturiranih i pravodobnih informacija izravno s polja i poljoprivrednih gospodarstava te uz odgovarajuću stručnu potporu i primjenu načela održive proizvodnje, platforma za pametnu poljoprivredu postići će ciljeve utvrđene u budućoj zajedničkoj poljoprivrednoj politici. Unaprijedit će se održivost platforme, a korisnicima olakšati njezino korištenje te povećati dostupnost, vidljivost i transparentnost programa i projekata koje provodi Ministarstvo poljoprivrede te kvaliteta javnih usluga i stručne potpore koju pruža Ministarstvo poljoprivrede.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C1.5. R3-I3 – Sustav sljedivosti
Cilj je ulaganja nastaviti promicati održivu poljoprivredu, posebno male lokalne proizvođače, te nastaviti informirati potrošače o važnosti i dostupnosti proizvoda dobivenih na održiv način na lokalnoj razini u cijeloj Hrvatskoj. Očekuje se da će ulaganje imati pozitivan učinak na ruralni razvoj u više lokalnih zajednice te doprinijeti povećanju povjerenja potrošača u proizvode lokalnih proizvođača i održive prehrambene proizvode. Ulaganje uključuje uspostavu nacionalnog informacijskog sustava za sljedivost koji će biti dostupan javnosti.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. rujna 2023.
Reforma C1.5. R4 – Unapređenje sustava doniranja hrane
Cilj je reforme promicati kružno gospodarstvo u poljoprivredno-prehrambenom sektoru, smanjiti otpad od hrane i povećati sigurnost opskrbe hranom siromašnijih skupina stanovništva unapređenjem sustava doniranja hrane. Reforma uključuje osnivanje banke hrane, jačanje infrastrukturnih kapaciteta posrednika u lancu doniranja hrane, pokretanje internetske platforme za sprečavanje nastajanja otpada od hrane, nadogradnju IT sustava za doniranje hrane, sklapanje dobrovoljnih sporazuma za sprečavanje otpada od hrane između nadležnih tijela i dionika u lancu opskrbe hranom, akademsko-istraživačke zajednice i organizacija civilnog društva te provedbu informativno-edukativne kampanje na temu sprečavanja otpada od hrane i doniranja hrane.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C1.5. R4-I1 – Infrastrukturno opremanje banke hrane i posrednika u lancu doniranja hrane
Cilj je ulaganja jačanje infrastrukturnih kapaciteta posrednika u lancu doniranja hrane i banke hrane u svrhu stvaranja osnovnih preduvjeta za povećanje količina donirane hrane, čime se doprinosi smanjenju otpada od hrane i povećanju prehrambene sigurnosti siromašnijih skupina stanovništva. Ulaganje uključuje provedbu programa potpore za infrastrukturno opremanje banke hrane i posrednika u lancu doniranja hrane, koje izrađuje Ministarstvo poljoprivrede i donosi Vlada Republike Hrvatske.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2023.
E.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
126 |
C1.5. R1 |
Ključna etapa |
Operativni program jačanja tržišnog kapaciteta sektora voća i povrća za razdoblje 2021.–2026. |
Stupanje na snagu odluke Vlade o donošenju Operativnog programa jačanja tržišnog kapaciteta sektora voća i povrća za razdoblje 2021.–2026. |
|
|
|
4. |
2021. |
Radi provedbe mjere koja je prvenstveno usmjerena na jačanje uloge i upravljačkih kapaciteta organizacija proizvođača u proizvodno-tržišnom lancu voća i povrća Vlada Republike Hrvatske donijet će Operativni program jačanja tržišnog kapaciteta sektora voća i povrća za razdoblje 2021.–2026. Uključuje provedbu sljedećih mjera: i. izgradnja i opremanje logističko-distributivnih centara za voće i povrće te ii. jačanje položaja i prepoznatljivosti proizvođača u lancu opskrbe voćem i povrćem. |
127 |
C1.5. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Logističko-distributivni centar izgrađen je i u funkciji |
|
Broj |
0 |
1 |
4. |
2023. |
Izgrađeni logističko-distributivni centar (LDC) uključivat će doradbeni dio namijenjen prijemu proizvoda, čišćenju, pranju, sortiranju i pakiranju te skladišni dio primjerenog kapaciteta za prijem i skladištenje u režimu hlađenja te u režimu dugotrajnog čuvanja i određenu razinu prerade proizvoda. Planirana je primarna prerada voća i povrća kako bi se iskoristili proizvodi nestandardizirane kvalitete te tako izbjeglo rasipanje hrane (otpad od hrane). Kapaciteti skladišta LDC-a bit će najmanje 3 000, a najviše 12 000 tona. Mjera se odnosi na izgradnju nove zgrade čija je potražnja za primarnom energijom barem 20 % niža od zgrade gotovo nulte energije. |
128 |
C1.5. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Najmanje tri logističko-distributivna centra (LDC) izgrađena su i u funkciji |
|
Broj |
0 |
3 |
1. |
2026. |
Tri izgrađena logističko-distributivna centra (LDC) uključivat će doradbeni dio namijenjen prijemu proizvoda, čišćenju, pranju, sortiranju i pakiranju te skladišni dio primjerenog kapaciteta za prijem i skladištenje u režimu hlađenja te u režimu dugotrajnog čuvanja i određenu razinu prerade proizvoda. Planirana je primarna prerada voća i povrća kako bi se iskoristili proizvodi nestandardizirane kvalitete te tako izbjeglo rasipanje hrane (otpad od hrane). Kapaciteti skladišta LDC-a bit će najmanje 3 000, a najviše 12 000 tona. Mjera se odnosi na izgradnju nove zgrade čija je potražnja za primarnom energijom barem 20 % niža od zgrade gotovo nulte energije. |
129 |
C1.5. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Osposobljavanje za organizacije proizvođača |
|
Broj |
0 |
3 |
2. |
2026. |
Završeno je osposobljavanje u području upravljanja i financija za minimalno tri organizacije proizvođača, što obuhvaća najmanje 15 ljudi. Provest će se osposobljavanje u području upravljanja i financija kako bi se organizacijama proizvođača omogućilo da preuzmu ključnu ulogu u organiziranju proizvođača te poboljšaju svoj položaj u zajedničkom prodoru na tržište i u upravljačko-vlasničkoj strukturi logističko-distribucijskih centara. |
130 |
C1.5. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Sustav označivanja voća i povrća |
|
Broj |
0 |
1 |
2. |
2026. |
U suradnji s Ministarstvom poljoprivrede i Hrvatskom agencijom za poljoprivredu i hranu razvit će se sustav prepoznatljivih oznaka na tržištu voća i povrća. Sustav će biti dobrovoljan i komplementaran s već postojećim sustavom kvalitete koji je izradilo Ministarstvo poljoprivrede. Očekuje se da će se nakon razvoja sustava povećati prepoznatljivost lokalnih i regionalnih proizvođača i poboljšati osiguranje kvalitete poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. |
131 |
C1.5. R2 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta |
Stupanje na snagu novog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta |
|
|
|
1. |
2022. |
Predviđenim novim Zakonom o komasaciji poljoprivrednog zemljišta će se među ostalim:
|
132 |
C1.5. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Konsolidirano 18 000 ha poljoprivrednog zemljišta |
|
Broj |
0 |
18 000 |
1. |
2026. |
Komasacijom 18 000 ha poljoprivrednog zemljišta omogućit će se lakši i učinkovitiji pristup zemljištu; izgradit će se infrastruktura (kao što je mreža poljskih putova i kanala za melioraciju), uz poštovanje odredaba članka 6. stavka 3. Direktive o staništima 92/43/EEZ i postupaka odobrenja u okviru procjene utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU. Doprinijet će i boljem upravljanju vodama i očuvanju voda, sprečavanju erozije i zakiseljavanja tla, očuvanju zraka, uređenju i zaštiti krajolika te povećanju zapošljavanja, što će posredno i neposredno utjecati na obnovu ruralnog prostora. |
133 |
C1.5. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Nadogradnja operativnog informacijskog sustava za praćenje poljoprivrednog zemljišta i uspostava 90 stalnih postaja za praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta |
|
Broj |
0 |
90 |
2. |
2025. |
Nadogradnjom informacijskog sustava za praćenje poljoprivrednog zemljišta omogućit će se dobivanje realističnih i usporedivih parametara koji služe kao temelj za sustavno i planirano upravljanje poljoprivrednim zemljištem.
|
134 |
C1.5. R3 |
Ključna etapa |
Uspostavljena jedinica za provedbu i upravljanje projektima digitalne transformacije u Ministarstvu poljoprivrede |
Odluka Ministarstva poljoprivrede o uspostavi jedinice za provedbu i upravljanje projektima digitalne transformacije u Ministarstvu poljoprivrede |
|
|
|
4. |
2021. |
Uspostavljena jedinica u suradnji s nadležnim tijelima (Agencija za plaćanja, Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu i Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva, SDURDD) planira i prati provedbu svih ulaganja kako bi osigurala digitalizaciju najmanje 30 % javnih usluga, operativnu platforma za pametnu poljoprivredu i javno dostupan informacijski sustav za sljedivost. |
135 |
C1.5. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Digitalizacija najmanje 30 javnih usluga u poljoprivredi navedenih u Akcijskom planu za digitalnu transformaciju poljoprivrednih javnih usluga |
|
Broj |
0 |
30 |
3. |
2025. |
Akcijski plan za digitalnu transformaciju osnova je za bilježenje svih poljoprivrednih usluga koje će se digitalizirati. Akcijski plan uključuje model i proces transformacije svake evidentirane javne usluge. Najmanje 30 javnih usluga koje će biti uvrštene u Akcijski plan i primati potporu u okviru NPOO-a bit će digitalizirano i dostupno korisnicima. Akcijskim planom definiraju se pojedinačne javne usluge koje će se digitalizirati tijekom provedbe projekta. Najmanje 30 usluga digitalizirano je i dostupno korisnicima. |
136 |
C1.5. R3-I2 |
Ključna etapa |
Uspostava platforme za pametnu poljoprivredu |
Platforma za pametnu poljoprivredu u potpunosti je operativna, uključujući infrastrukturnu centralizaciju, dostupnost svih podataka vezanih za poljoprivrednu proizvodnju te pristup platformi |
|
|
|
4. |
2025. |
Platforma za pametnu poljoprivredu u potpunosti je operativna i dostupna korisnicima. Zahvaljujući ažuriranim, strukturiranim i pravodobnim informacijama izravno s polja i poljoprivrednih gospodarstava te odgovarajućoj stručnoj potpori i primjeni načela održivosti, platforma za pametnu poljoprivredu pružit će osnovu za učinkovit, profitabilan i održiv hrvatski poljoprivredni sektor. Platforma će imati potencijal za smanjenje ekološkog otiska poljoprivrede (npr. najmanja moguća primjena proizvoda kao što su gnojiva i pesticidi ili njihova primjena na određenom ograničenom području, u sustavima precizne poljoprivrede ublažit će istjecanje i potencijalne probleme onečišćenja vode i umanjiti emisije stakleničkih plinova). |
137 |
C1.5. R3-I3 |
Ključna etapa |
Uspostava informacijskog sustava za sljedivost |
Informacijski sustav za sljedivost operativan je dostupan javnosti |
|
|
|
3. |
2023. |
Planirani informacijski sustav za sljedivost omogućit će bolju informiranost potrošača putem praćenja sljedivosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Sustav će biti dobrovoljan i upotrebljavat će se za ujednačavanje i olakšavanje praćenja informacija, olakšavanje poslovanja i pružanje informacija potrošačima putem koda QR. Sustav će biti izrađen tako da omogućava povezivanje s ostalim e-sustavima te kontinuirano ažuriranje informacija o sljedivosti. Sustav će moći bilježiti i informacije o trgovcima i posrednicima, koji možda ni ne dolaze u fizički kontakt s proizvodom. |
138 |
C1.5. R4 |
Ključna etapa |
Internetska platforma za sprečavanje otpada od hrane i poboljšani IT sustav za doniranje hrane |
Internetska platforma za sprečavanje otpada od hrane i nadogradnja tehničkog rješenja za IT sustav za doniranje hrane operativni su i dostupni javnosti |
|
|
|
2. |
2022. |
Pokrenut će se internetska platforma za sprečavanje i smanjenje otpada od hrane u svrhu širenja primjera dobre prakse, informiranja i educiranja o problematici otpada od hrane i doniranju hrane. Informatički sustav za doniranje hrane, koji je već u upotrebi, nadogradit će se novim funkcijama, među ostalim mogućnošću regionalnog upravljanja sustavom i statističkog prikaza podataka. |
139 |
C1.5. R4-I1 |
Ključna etapa |
Program potpore za infrastrukturno opremanje banke hrane i posrednika u lancu doniranja hrane |
Program potpore za infrastrukturno opremanje banke hrane i posrednika u lancu doniranja hrane proveden je, a sredstva su isplaćena |
|
|
|
4. |
2023. |
Program potpore pokreće se na temelju javnog poziva i sklopljenih ugovora, isplatom sredstava koja će se koristiti za izgradnju i obnovu skladišnih objekata, opreme za skladištenje i namještaja, opreme za hlađenje i čuvanje hrane, viličara, rashladnih i drugih vozila i informatičke opreme. |
F. KOMPONENTA 1.6.: RAZVOJ ODRŽIVOG, INOVATIVNOG I OTPORNOG TURIZMA
Pandemija bolesti COVID-19 vrlo je negativno utjecala na turistički sektor, u svijetu i u Hrvatskoj. Kao strateška djelatnost u Hrvatskoj, turizam čini 11,4 % izravnog udjela u BDP-u, a broj noćenja se 2020. smanjio za 55 % u odnosu na prethodnu godinu. S obzirom na posljedice krize i promjene očekivanja potražnje, cilj je ove komponente NPOO-a transformirati i modernizirati sektor turizma te povećati njegovu konkurentnost, održivost i otpornost ostvarenjem sljedećih sveobuhvatnih ciljeva:
-povećati otpornost i održivost turističkog sektora podržavanjem zelene i digitalne tranzicije,
-doprinijeti oporavku turističkog sektora od krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 poboljšanjem smještajnih kapaciteta te socijalne i teritorijalne kohezije,
-povećati kružno gospodarstvo u turizmu i poticati odgovornu potrošnju te povećati neizravne učinke turizma na povezane aktivnosti.
Komponentom se podržava ispunjenje preporuka za Hrvatsku o smanjenju najvećih parafiskalnih nameta (4. preporuka za Hrvatsku iz 2019.), o poduzimanju svih potrebnih mjera i učinkovitom odgovoru na pandemiju (1. preporuka za Hrvatsku iz 2020.) i davanju prednosti provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicanju privatnih ulaganja za potporu oporavku gospodarstva (3. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
Komponentom se doprinosi i ciljevima utvrđenima u drugim potkomponentama ovog plana, posebno u potkomponenti C 1.5. Unapređenje korištenja prirodnih resursa i jačanje lanca opskrbe hranom i C2.3.Digitalna transformacija društva i javne uprave.
F.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
C1.6. R1 – Povećanje otpornosti i održivosti turističkog sektora
Reformom se nastoji uspostaviti učinkovit organizacijski i pravni okvir za upravljanje razvojem održivog turizma izradom Zakona o turizmu, Strategije održivog razvoja turizma do 2030., Nacionalnog plana održivog razvoja turizma do 2027. i strateške procjene utjecaja na okoliš.
Reforma uključuje:
-daljnje administrativno i parafiskalno rasterećenje turističkog sektora,
-daljnju promjenu zakonodavnog okvira radi boljeg upravljanja razvojem turizma i poticanja ulaganja poduzeća u inovacije,
-izradu novog modela turizma koji nudi raznovrsnije turističke proizvode, doprinosi zelenoj i digitalnoj tranziciji poduzeća u turizmu i omogućava pridržavanje načela kružnoga gospodarstva,
-smanjenje operativnih procedura što će doprinijeti lakšem, bržem i jeftinijem pokretanju turističkog poslovanja.
Operacionalizacija reforme sustava upravljanja turizmom predviđena je i u okviru ulaganja C2.3. R3 I15 – Uspostava aplikativnih rješenja u turizmu s ciljem administrativnog rasterećenja poduzeća te transformacije modela turizma ka održivosti. Reforma će se provesti u skladu s načelom provedbe javnih rasprava, uključivanjem širokog kruga dionika u cjelokupnom turističkom ekosustavu, uključujući poduzeća, sektorske udruge i predstavnike akademske zajednice.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
C1.6. R1-I1 – Regionalna diversifikacija i specijalizacija hrvatskog turizma kroz ulaganja u razvoj turističkih proizvoda visoke dodane vrijednosti
To ulaganje uključuje financijsku potporu u obliku bespovratnih sredstava za izradu, prilagodbu i unapređenje javne turističke infrastrukture u cijeloj Hrvatskoj radi povećanja energetske učinkovitosti i udjela energije iz obnovljivih izvora i pružanja potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji, uz promicanje turističkih proizvoda koji mogu ostvariti višu dodanu vrijednost u skladu s načelima kružnoga gospodarstva.
Dodatni je cilj ulaganja smanjiti prekomjerni turizam u najrazvijenijim turističkim područjima povećanjem privlačnosti manje razvijenih turističkih odredišta, povećanjem njihove kvalitete i produljenjem sezone, poticanjem održivih oblika turizma i razvojem turističke infrastrukture.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
C1.6. R1-I2 – Jačanje konkurentnosti poduzeća i poticanje zelene i digitalne tranzicije sektora turizma
Cilj je ulaganja doprinijeti razvoju održivog turizma s pomoću zelene i digitalne tranzicije odnosno provedbom zelenih projekata, kao što su projekti kojima se povećava energetska učinkovitost, korištenje obnovljivih izvora energije i kružno gospodarstvo, uvođenje inovacija i digitalnih tehnologija, razvoj turističkih proizvoda prihvatljivih za okoliš te jačanje učinkovitosti resursa.
Sredstva će se dodjeljivati na temelju indeksa turističke razvijenosti Hrvatske te će se prednost dati ulaganjima u slabije razvijena turistička područja. Pored toga, očekuje se da će ova investicija potaknuti socijalnu održivost turizma poticanjem privatnih ulaganja koja će doprinijeti povećanju zaposlenosti u lokalnim zajednicama.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
C1.6. R1-I3 – Jačanje kapaciteta sustava za otporan i održiv turizam
Cilj je ulaganja jačanje otpornosti ljudskog kapitala u cijelom sektoru turizma, u okviru programa obrazovanja koji odgovaraju potrebama tržišta rada, s fokusom na digitalne, zelene i vještine vođenja i upravljanja.
Glavne aktivnosti ulaganja uključuju izradu programa obrazovanja koji odgovaraju potrebama tržišta rada, posebnu edukaciju poslodavaca, edukaciju studenata i nezaposlenih osoba te edukaciju osoblja u državnoj upravi i županijskim turističkim zajednicama radi boljeg upravljanja održivim turizmom.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
F.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
140 |
C1.6. R1 |
Ključna etapa |
Analiza scenarija kao dio Strategije razvoja održivog turizma do 2030. |
Izrada analize scenarija |
|
|
|
4. |
2021. |
Analiza scenarija izrađena kao dio procesa razvoja strategije temelj je za mobiliziranje ulaganja iz ove potkomponente. Analiza scenarija obuhvatit će projiciranje razvojnog smjera na nacionalnoj i teritorijalnoj razini u dogovoru s ključnim dionicima sektora. |
141 |
C1.6. R1 |
Ključna etapa |
Vlada Republike Hrvatske donosi Strategiju razvoja održivog turizma za razdoblje do 2030. |
Odredba o stupanju na snagu Strategije razvoja održivog turizma za razdoblje do 2030. |
|
|
|
3. |
2022. |
U okviru reforme provest će se proces transformacije modela razvoja turizma ka održivosti izradom Strategije održivog razvoja turizma do 2030. i to iz aspekta socioekonomske, okolišne i prostorne održivosti.
|
142 |
C1.6. R1 |
Ključna etapa |
Izrada satelitskog računa održivog turizma Republike Hrvatske |
Odredba o stupanju na snagu Satelitskog računa održivog turizma |
|
|
|
3. |
2023. |
Sustav satelitskih računa održivog turizma stvorit će uvjete za upravljanje i praćenje razvoja turizma pomoću definiranih pokazatelja održivosti turizma na nacionalnoj i regionalnoj razini.
|
143 |
C1.6. R1 |
Ključna etapa |
Zakon o turizmu kojim se uspostavlja okvir za praćenje i razvoj turističkog sektora |
Stupanje na snagu Zakona o turizmu |
|
|
|
4. |
2023. |
Zakonom o turizmu pružit će okvir za praćenje i razvoj sektora turizma uspostavom sustava praćenja i analize podataka i sustava poticanja, praćenja i analize ulaganja, definiranjem uloge ključnih dionika u razvoju turizma i međuresorne suradnje te definiranjem pokazatelja i standarda osiguravanja održivosti turizma (osobito zelenih i digitalnih standarda). |
144 |
C1.6. R1-I1 |
Ključna etapa |
Objava natječaja za zelenu i digitalnu tranziciju postojeće javne turističke infrastrukture i razvoj javne turističke infrastrukture izvan glavnih turističkih i obalnih područja |
Objava natječajne dokumentacije za zelenu i digitalnu tranziciju postojeće javne turističke infrastrukture i razvoj javne turističke infrastrukture izvan glavnih turističkih i obalnih područja |
|
|
|
3. |
2022. |
U natječajnoj dokumentaciji bit će utvrđeno da će ulaganja biti usredotočena na projekte koji mogu povećati zeleni i digitalni aspekt kvalitete turističke infrastrukture i smanjiti utjecaj na okoliš, a posljedično i koncentraciju gostiju u sezoni. Na glavnim turističkim i obalnim područjima, prema indeksu turističke razvijenosti, bit će prihvatljiva samo ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju postojeće turističke infrastrukture, i to do 29 623 731 EUR ukupnog proračuna, koja doprinose održivom upravljanju odredištima i smanjenju utjecaja na okoliš na vrhuncu sezone. Kriteriji prihvatljivosti uključuju usklađenost s Tehničkim smjernicama za provedbu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). |
145 |
C1.6. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Potpuna dodjela sredstava po natječaju za izgradnju i prilagodbu javne turističke infrastrukture u skladu s kriterijima prihvatljivosti |
|
Broj (EUR) |
0 |
123 432 212 |
4. |
2025. |
Dodjela sredstava po natječaju za 100 % dodijeljenog proračuna za izgradnju i prilagodbu javne turističke infrastrukture u skladu s kriterijima prihvatljivosti/odabira za zelenu i digitalnu tranziciju postojeće javne turističke infrastrukture i razvoj javne turističke infrastrukture izvan glavnih turističkih i obalnih područja, koja sadržavaju kriterije odabira/prihvatljivost kojima se osigurava usklađenost podržanih projekata s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) i s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini. Uz to, kriteriji za odabir/prihvatljivost trebaju zahtijevati pružanje [klimatskog/digitalnog] doprinosa, u skladu s interventnim poljima (područjima) [026,128] iz Priloga [VI./VII.] Uredbi o RRF-u. |
146 |
C1.6. R1-I2 |
Ključna etapa |
Objava javnih poziva za jačanje održivosti i poticanje zelene i digitalne tranzicije poduzeća u turizmu, s najmanje 50 % ukupnih ulaganja koja podupiru zelenu tranziciju. |
Objava natječajne dokumentacije za jačanje održivosti te poticanja zelene i digitalne tranzicije poduzeća u sektoru turizma/2088; |
|
|
|
3. |
2022. |
U natječajnoj dokumentaciji bit će utvrđeno da će se najmanje 29 662 632 EUR od ukupnih ulaganja dodijeliti za ulaganja usmjerena na ublažavanje klimatskih promjena ili prilagodbu tim promjenama, digitalizaciju aktivnosti u skladu s kriterijima smanjenja emisija stakleničkih plinova, energetske učinkovitosti ili smanjenja otpada te na prelazak na kružno gospodarstvo.
|
147 |
C1.6. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Potpuna dodjela sredstava radi jačanja održivosti te poticanja zelene i digitalne tranzicije poduzeća u sektoru turizma |
|
Broj (EUR) |
0 |
165 903 511 |
4. |
2025. |
Cjelokupni proračun dodjeljuje se u okviru poziva na podnošenje projekata namijenjenih jačanju održivosti i poticanju zelene i digitalne tranzicije poduzeća u sektoru turizma koji sadržavaju kriterije za odabir/prihvatljivost u kojima se odražavaju zahtjevi primjenjivih interventnih polja [3-100] utvrđeni u prilozima [VI./VII.] Uredbe o RRF-u i usklađenost podržanih projekata s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) i s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
148 |
C1.6. R1-I3 |
Ključna etapa |
Obrazovni programi za jačanje znanja i vještina u turizmu |
Objava obrazovnog programa |
Broj |
0 |
10 |
4. |
2024. |
Izrađeni obrazovni programi za jačanje znanja i vještina u turizmu, uključujući digitalne vještine za državne i javne službenike u sustavu turizma, nezaposlene i edukacije kod poslodavaca
|
149 |
C1.6. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Educirani polaznici obrazovnih programa za jačanje znanja i vještina u turizmu, uključujući digitalne vještine za državne i javne službenike u sustavu turizma, nezaposlene i edukacije kod poslodavaca |
|
Broj |
0 |
1 000 |
4. |
2025. |
Najmanje 1 000 pripravnika/zaposlenika u turizmu ili javnom sektoru povezanom s turizmom pohađat će tečaj osposobljavanja u području turizma ili nadograditi svoje kvalifikacije počevši od 2022. Za programe će biti utvrđeni kriteriji odabira/prihvatljivosti koji će odražavati zahtjeve primjenjivih područja (a) [3–100] iz Priloga [VI./VII.] Uredbi o RRF-u, kako bi se osigurala usklađenost s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) i usklađenost podržanih projekata sa zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
G. KOMPONENTA 2.1.: JAČANJE KAPACITETA ZA IZRADU I PROVEDBU JAVNIH POLITIKA I PROJEKATA
Ova komponenta NPOO-a namijenjena je poboljšanju kvalitete oblikovanja javnih politika, povećanju kapaciteta nadležnih tijela za izradu i provedbu javnih projekata i politika, smanjenju rascjepkanosti javne uprave boljom koordinacijom među relevantnim ministarstvima te pospješivanju provedbe javnih politika i projekata. Komponenta uključuje mjere namijenjene:
-unapređenju izrade i provedbe javnih politika i projekata na središnjoj i lokalnoj razini pojačanim korištenjem digitalnih tehnologija,
-pružanju pomoći korisnicima u pripremi projektno-tehničke dokumentacije za projekte u području zelene i digitalne tranzicije, i
-jačanju mehanizama za koordinaciju i upravljanje javnim politikama.
Komponentom će se doprinijeti ispunjenju preporuka za Hrvatsku o povećanju kapaciteta nadležnih tijela za izradu i provedbu javnih projekata i politika (3. preporuka za Hrvatsku iz 2019.) i o povećanju kapaciteta i učinkovitosti javne uprave za izradu i provedbu javnih projekata i politika na središnjoj i lokalnoj razini (4. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
G.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma: C2.1. R1 – Jačanje mehanizama za integraciju i upravljanje javnim politikama uz profesionalizaciju strateškog planiranja
Reforma će ojačati mehanizme koordinacije i integracije javnih politika, kroz povezivanje trenutačno odvojenih procesa i postupaka, širenje obuhvata i primjene postupaka procjene učinka javnih politika i propisa te profesionalizaciju poslova strateškog planiranja i procjene učinaka propisa.
Reforma uključuje sljedeće ključne elemente:
-izmjenu zakonodavnog okvira sustava strateškog planiranja radi povećanja djelotvornosti strateškog planiranja i profesionalizacije izrade strateških dokumenata,
-mapiranje poslovnih procesa u području strateškog planiranja i procjene učinka propisa,
-ujednačavanje i standardiziranje postupaka strateškog planiranja i upravljanja javnim politikama izradom pisanih uputa,
-izradu opisa poslova i kataloga kompetencija povezanih s poslovima strateškog planiranja i upravljanja javnim politikama,
-uspostavu zajedničke koordinacije za stalno vrednovanje i kontinuirano unapređenje javnih politika,
-uspostavu partnerstva s javnim znanstvenim institutima i akademskim ustanovama za provedbu postupaka neovisnog vrednovanja javnih politika.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Reforma: C2.1. R2 – Jačanje kapaciteta za pripremu i provedbu projekata EU-a
Kako bi se povećala apsorpcija sredstava Unije, tom će se reformom povećati kapacitet za pripremu i provedbu fondova EU-a. Nadalje, Vladinom odlukom o tijelima u sustavu provedbe NPOO-a utvrdit će se nadležna tijela i odgovornosti za obavljanje poslova provedbe, osnovati središnje koordinacijsko tijelo u okviru MINFIN-a za provedbu i praćenje NPOO-a te će se Odbor za provedbu zadužiti za osiguravanje usklađenosti i dosljednosti u korištenju sredstava Unije. Pripremit će se analiza radnog opterećenja za jačanje administrativnih kapaciteta u svim operativnim programima. Statut Agencije za reviziju sustava provedbe programa Europske unije (ARPA) izmijenit će se kako bi se uskladio s Uredbom (EU) 2021/241 i osigurao zakonsku ovlast za provedbu revizija u okviru NPOO-a. Nadogradit će se i IT sustav koji se upotrebljava za europske strukturne i investicijske fondove kako bi se omogućilo prikupljanje, pohrana i praćenje podataka o ključnim etapama i ciljevima, među ostalim na razini krajnjih korisnika.
Reforma će biti dovršena do 31. siječnja 2022., prije podnošenja prvog zahtjeva za plaćanje Komisiji.
Ulaganje: C2.1. R1-I1 – Optimizacija, standardizacija i digitalizacija postupaka za strateško planiranje i procjenu učinaka javnih politika
Ovim ulaganjem uspostavit će se informacijski sustav za strateško planiranje koji će omogućiti praćenje pripreme strateških dokumenata, provedbe i vrednovanja javnih politika, digitalizirati proces procjene učinka te će omogućiti transparentan prikaz provedbe javnih politika široj javnosti.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje: C2.1. R1-I2 – Jačanje kapaciteta u području strateškog planiranja i bolje regulative.
Ulaganjem će se razviti obrazovni moduli i organizirati osposobljavanje kako bi se poboljšala uspješnost strateškog planiranja u državnim tijelima. Ulaganje uključuje kontinuirano jačanje kapaciteta provedbom edukacija za koje se da će rukovodećim i drugi službenici pomoći steći odgovarajuće znanje i vještine. Očekuje se da će ulaganje doprinijeti osiguravanju održivosti sustava strateškog planiranja i poboljšati kvaliteta izrade i provedbe javnih politika u Hrvatskoj.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje: C2.1. R2-I1 – Osiguravanje pomoći korisnicima u pripremi projektno-tehničke dokumentacije
Ulaganjem će se korisnicima pružiti potpora vanjskih stručnjaka s posebnim znanjem i ovlastima za izradu projektne i tehničke dokumentacije, koje nacionalna uprava ne može izraditi. Očekuje se da će ulaganje dovesti do stvaranja portfelja projekata spremnih za provedbu u području zelene i digitalne tranzicije. Tako će se mjerom osigurati pomoć korisnicima u pravovremenoj i potpunoj pripremi sve potrebne dokumentacije za prijavu na natječaj u okviru programa 2021.–2027.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
G.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
150 |
C2.1. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske i pripadajućih podzakonskih akata |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske i pripadajućih podzakonskih akata |
|
|
|
4. |
2022. |
Izmjenama Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske i pripadajućih podzakonskih akata unaprijedit će se učinkovitost strateškog planiranja i profesionalizacija izrade strateških dokumenata. Uključivat će i temelj za opis poslova i katalog kompetencija državnih službenika u vezi sa strateškim planiranjem: |
151 |
C2.1. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene Zakona o procjeni učinka propisa |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o procjeni učinka propisa |
|
|
|
4. |
2023. |
Izmjenama Zakona o procjeni učinka propisa pojednostavnit će se postupci ex post procjene učinaka propisa, uključujući metodologiju i procedure, na temelju preporuka iz Instrumenta financijske pomoći za projekt u vezi s ex post procjenom učinaka propisa. Izmjene će uključivati i izmjene opisa poslova i kataloga kompetencija državnih službenika u vezi s procjenom učinka radi profesionalizacije koordinacije te izrade i praćenja učinaka regulative u javnoj upravi. |
152 |
C2.1. R1 |
Ciljna vrijednost |
Digitalizacija i pojednostavnjenje postupaka radi smanjenja administrativnog opterećenja koje izravno utječe na građane |
|
% (postotak) |
0 |
20 |
4. |
2025. |
Digitalizacija i/ili pojednostavnjenje postupaka radi postizanja 20 %-tnog smanjenja administrativnog opterećenja za građane u odnosu na dan 31. prosinca 2019., primjenom metodologije standardnog modela troškova (SCM) na one administrativne postupke koji izravno utječu na građane, a koji su utvrđeni u analizi provedenoj u skladu s C1.1.1. R1-I2. |
153 |
C2.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Digitalizacija mapiranja svih poslovnih procesa u području strateškog planiranja i procjene učinka propisa |
|
% (postotak) |
0 |
100 |
4. |
2025. |
Svi poslovni procesi u području strateškog planiranja i procjene učinka propisa koji su mapirani u javnoj upravi digitalizirat će se i ugraditi u informatičku platformu. Primijenit će se na praćenje izrade strateških dokumenata, provedbu i evaluaciju javnih politika i procjenu učinka propisa. Informatički sustav uključivat će i upravljačku ploču s pregledom rezultata provedbe javnih politika, čime će se omogućiti transparentno praćenje i komunikacija s javnošću u stvarnom vremenu. |
154 |
C2.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Edukacijski moduli za strateško planiranje i procjenu učinka propisa na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini |
|
Broj |
0 |
10 |
4. |
2024. |
Izradit će se 10 edukacijskih/obrazovnih modula za strateško planiranje i bolju regulativu kako bi se omogućila profesionalizacija rada, uključujući komponente e-učenja s tehničkom potporom Državne škole za javnu upravu (DŠJU). Moduli će biti razvijeni do kraja 2024. |
155 |
C2.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Edukacije službenika povezanih sa sustavom strateškog planiranja i provedbe učinaka propisa na nacionalnoj i regionalnoj razini |
|
Broj |
0 |
900 |
4. |
2025. |
Edukaciju na temelju izrađenih modela pohađat će 900 službenika u sustavu strateškog planiranja i provedbe učinaka propisa na nacionalnoj i regionalnoj razini. |
156 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Izmjena Statuta ARPA-e radi izmjene njezinih ovlasti |
Stupanje na snagu izmjena Statuta ARPA-e |
|
|
|
3. |
2021. |
Izmjenom Statuta Agencije za reviziju sustava provedbe programa Europske unije (ARPA) utvrdit će se ovlast ARPA-e za uspostavu i provedbu revizija sustava i kontrola povezanih s NPOO-om. |
157 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Uspostava sustava provedbe i revizije NPOO-a |
Stupanje na snagu Vladine odluke o tijelima u sustavu provedbe NPOO-a, osnivanje koordinacijskog tijela u okviru MINFIN-a i ažuriranje postupaka koje primjenjuju provedbena tijela. |
|
|
|
4. |
2021. |
Odlukom o tijelima u sustavu provedbe NPOO-a utvrdit će se nadležna tijela i odgovornosti za obavljanje poslova provedbe NPOO-a, uključujući središnje koordinacijsko tijelo u okviru MINFIN-a radi osiguranja provedbe i praćenja mjera iz NPOO-a, uključujući reforme, a Odbor za provedbu osigurat će usklađenost i dosljednost u korištenju sredstava Unije.
|
158 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje Zakona o institucionalnom okviru za fondove EU-a |
Stupanje na snagu Zakona o institucionalnom okviru za fondove EU-a |
|
|
|
4. |
2021. |
Zakonom se, uz uspostavu institucionalnog okvira i određivanje tijela, predviđa i okvir za aktivnosti jačanja kapaciteta, čija se daljnja razrada očekuje u okviru Plana za jačanje administrativnih kapaciteta. Taj se Plan izrađuje u okviru fondova ESI. Zakon prepoznaje potrebe daljnjeg jačanja kapaciteta korisnika za pripremu, prijavu i provedbu projekata, koji se provode u okviru (operativnih) programa financiranih fondovima EU-a. |
159 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Procjena administrativnih kapaciteta |
Objavljena je analiza radnog opterećenja |
|
|
|
4. |
2021. |
Analiza radne opterećenosti provest će se za institucije uključene u pojedine sustave upravljanja i kontrole uzimajući u obzir i opterećenje koje proizlazi iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Analiza će pružiti odgovarajuće informacije u smislu potreba administrativnih kapaciteta kako bi se oni pravovremeno postigli, među ostalim izradom preporuka za povećanje kapaciteta prema potrebi. Na temelju analiza i preporuka uključenim ustanovama bit će dodijeljeni potrebni resursi. |
160 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Nadogradnja IT sustava eFondovi: Repozitorijski sustav za reviziju i kontrolu: informacije za praćenje provedbe RRF-a |
Revizijsko izvješće kojim se potvrđuju funkcionalnosti repozitorijskog sustava |
|
|
|
1. |
2022. |
Repozitorijski sustav za praćenje provedbe RRF-a uspostavljen je i u funkciji.
|
161 |
C2.1. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izrada projektno-tehničke dokumentacije za projekte u području zelene i digitalne tranzicije |
|
Broj (iznos) |
0 |
6 370 695 |
4. |
2022. |
Dodijelit će se 6 370 695 EUR, temeljem odluka o financiranju za razvoj projektno-tehničke dokumentacije koju izrađuju ministarstva, nacionalne agencije i lokalna i regionalna tijela radi pružanja potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji. |
162 |
C2.1. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izrada projektno-tehničke dokumentacije za projekte u području zelene i digitalne tranzicije |
|
Broj |
0 |
100 |
4. |
2025. |
Najmanje 100 projekata koje su pripremila ministarstva, nacionalne agencije te lokalne i regionalne vlasti za potporu zelenoj i digitalnoj tranziciji dobiva potporu za izradu tehničke dokumentacije projekta. |
H. KOMPONENTA 2.2.: DALJNJE UNAPREĐENJE UČINKOVITOSTI JAVNE UPRAVE
Cilj je komponente modernizirati hrvatsku javnu upravu i usmjeriti je na korisnike poticanjem stvarnih i funkcionalnih spajanja jedinica lokalne uprave, povećanjem digitalizacije, interoperabilnosti i učinkovitosti dodjele resursa na lokalnoj razini te reformiranjem sustava naknada i upravljanja ljudskim resursima.
Glavni su ciljevi poboljšati sposobnost privlačenja i zadržavanja visokokvalitetnih i nadarenih kadrova u javnoj upravi te poboljšati kvalitetu javnih usluga u jedinicama lokalne i regionalne uprave, što je otežano slabim administrativnim i fiskalnim kapacitetima i nedostatkom transparentnosti.
Komponenta uključuje glavne reforme s povezanim ulaganjima:
-unapređenje postupka zapošljavanja u državnoj službi osnaživanjem sustava prijema u državnu službu i daljnje poboljšanje kompetencija državnih službenika,
-uvođenje novih modela plaća i rada u državnoj službi, uključujući reformu sustava plaća u javnom sektoru i unapređenje sustava upravljanja ljudskim resursima te poticanje vertikalne i horizontalne mobilnosti,
-digitalnu transformaciju konzervatorskih podloga i arhivskih zapisa,
-osiguravanje funkcionalne i održive lokalne uprave daljnjom optimizacijom i decentralizacijom jedinica lokalne samouprave pružanjem potpore funkcionalnom i stvarnom spajanju.
Komponentom će se doprinijeti ispunjenju preporuka za Hrvatsku o potrebi jačanja učinkovitosti javne uprave (1. preporuka za Hrvatsku iz 2019.) i unapređenju pružanja i kvalitete usluga u manjim jedinicama lokalne uprave (4. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
Komponenta uključuje četiri reforme i sedam ulaganja.
H.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C2.2. R1 – Unapređenje postupka zapošljavanja u državnoj službi
Cilj je reforme poboljšati sustav zapošljavanja u javnoj službi kako bi se osiguralo zapošljavanje visokokvalificiranih kadrova koji doprinose poboljšanju učinkovitosti javne uprave i omogućuju preusmjeravanje javne uprave na potrebe građana. Reforma uključuje izmjene zakonodavnog okvira. Uz provedbu reforme, nadležna tijela namjeravaju razviti informatičke alate, metodologije i sadržaje potrebne za provjeru kompetencija te provesti mjere izgradnje kapaciteta.
Uvest će se centralizirani sustav selekcije državnih službenika na temelju prethodno utvrđenih planova, analizama radne opterećenosti i stvarnim potrebama državnih tijela za zapošljavanjem određenog profila službenika. U postupku zapošljavanja provodit će se internetsko testiranje kandidata te tako osigurati transparentni i objektivniji odabir kandidata.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2023.
Ulaganje C2.2. R1.I1 – Centralizirani sustav selekcije
Cilj je ulaganja uspostaviti objektivniji i transparentniji sustav zapošljavanja na temelju stvarnih utvrđenih potreba i financijskih sredstava. Time će se postići zapošljavanje najboljih i najkompetentnijih kandidata te posljedično doprinijeti poboljšanju učinkovitosti javne uprave.
Ulaganje uključuje sljedeće aktivnosti:
-komparativnu analizu oblika centraliziranog sustava zapošljavanja u državama članicama EU-a te izradu prijedloga novog modela zapošljavanja,
-izmjene zakonodavnog okvira, među ostalim Zakona o državnim službenicima i postupaka zapošljavanja državnih službenika u tijelima državne uprave, stručnim službama i uredima Vlade,
-izradu standardiziranih testova i izobrazbe,
-izradu informatičke platforme,
-testiranje i provedbu informatičke platforme.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C2.2. R1-I2 – E-državni ispit
Cilj je ulaganja uspostava novog sustava polaganja državnog ispita elektroničkim putem čime će se osigurati objektivniji, prikladniji i valjaniji način procjenjivanja znanja kandidata standardiziranim pisanim ispitivanjem.
Ulaganje uključuje razvoj računalnog aplikacijskog sustava u okviru kojeg će se odvijati postupci razvoja ispitnih materijala za državni ispit, prijave na ispit, organizacija, provedba i polaganje državnog ispita. Uvjerenje o položenom ispitu izdavat će se elektronički. Sustav će obuhvaćati bazu ispitnih zadataka i materijala, bazu podataka o kandidatima te će omogućavati kreiranje izvještaja vezanih uz provedbu i rezultate ispitivanja. Takav će sustav omogućiti kontinuirano praćenje i unapređenje svih postupaka razvoja i provedbe državnih ispita. Ispitne prostorije u četiri ispitna centra u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku bit će opremljene i stavljene na raspolaganje za potrebe tog e-državnog ispita i centraliziranog sustava selekcije (Ulaganje C2.2. R1-I1).
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2022.
Reforma C2.2. R2 – Novi modeli plaća i rada u državnoj i javnim službama
Cilj je reforme uvesti pravedan, transparentan, dosljedan, motivirajući i financijski održiv sustav određivanja plaća u državnoj upravi i javnim službama te standardiziran, digitaliziran i korisnički usmjeren sustava za upravljanje ljudskim resursima. Kako bi se odgovorilo na novu radno okruženje, uvest će se pametni model rada koji će službenicima pružiti potrebne alate i vještine za rad na daljinu.
Na temelju analize situacije i usporedbe plaća u državnoj i javnim službama uvest će se novi sustav plaća te će se donijeti novi Zakon o plaćama u državnoj službi i novi Zakon o plaćama u javnim službama. Novi zakoni uključivat će odredbe o vrednovanju radnih mjesta u skladu s utvrđenim kriterijima i osiguravanje harmonizacije plaća u državnoj upravi i javnim službama. Novim modelom plaća uspostavit će se sustav nagrađivanja koji će se temeljiti na radnom učinku. Izmijenit će se propisi povezani s ocjenjivanjem i napredovanjem državnih službenika. Ocjena rada i učinkovitosti bit će temelj za karijerno napredovanje i promicanje.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2023.
Ulaganje C2.2. R2-I1 – Unapređenje sustava plaća u državnoj upravi i javnim službama
Ulaganjem će se uspostaviti novi sustav naknada u državnoj upravi i javnim službama, čime će se poduprijeti reforma u tom području. Osigurat će pravedniji sustav iz perspektive državnih službenika, postat će konkurentniji i fiskalno održiviji, u smislu zadržavanja ukupne mase za plaće u državnom proračunu te njezine racionalnije raspodjele.
Osnovat će se jedinstveno koordinacijsko tijelo Vlade zaduženo za međuinstitucijsku koordinaciju svih aktivnosti, u pratnji timova stručnjaka, uključujući predstavnike socijalnih partnera. Provest će se analiza postojećeg sustava plaća i pravnog okvira i komparativna analiza s usporedivim državama članicama. Na temelju tih analiza izradit će se novi prijedlog novog sustava plaća i pravnog okvira, u IT sustav upravljanja ljudskim resursima uključit će se devet novih funkcionalnosti te će se izraditi i provesti komunikacijska strategija.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2024.
Ulaganje C2.2. R2-I2 – Uvođenje modela za hibridni pristup radnome mjestu – pametni model rada
Cilj je ulaganja uvesti model koji će državnim službenicima omogućiti rad na daljinu radi pružanja kontinuirane i kvalitetne javne usluge dostupne svima te povećanja motivacije službenika. Uspostavit će se inovativan tijek rada koji će se temeljiti na elementu fleksibilnosti radnog vremena i mjesta rada u skladu s potrebama postupaka i planova javne uprave. Izmijenit će se zakonodavna rješenja koja se odnose na službeničke i radne odnose radi uvođenja hibridnog modela rada u javnoj upravi i pravosuđu (Zakon o radu, Zakon o državnim službenicima, Zakon o zaštiti na radu i podzakonski akti), koja će omogućiti neometani i kontinuirani rad zaposlenika.
Radi postizanja prethodno navedenih ciljeva, mjerom se predviđa sljedeće:
-angažiranje vanjskih stručnjaka za utvrđivanje trenutačnog stanja u području uvjeta za rad na daljinu i izrada i provedba edukacija rukovodećeg kadra,
-izrada prijedloga modela hibridnog pristupa radnome mjestu s cjelovitim normativnim rješenjem za provedbu, od strane vanjskih stručnjaka,
-izmjena zakonodavnog okvira i metodologija rada,
-nabava informatičke tehnologije (prijenosna računala, tableti i pametni telefoni i potreban softver) u okviru transparentnih postupaka javne nabave,
-edukacija zaposlenika.
Mjera će biti dovršena do 30. rujna 2023.
Reforma C2.2. R3 – Digitalna transformacija konzervatorskih podloga i arhivskih zapisa
Cilj je reforme unaprijediti upravljanje dokumentacijom u tijelima javne vlasti radi poboljšanja poslovnih procesa. Očekuje se da će mjera omogućiti učinkovitije pružanje usluga javne uprave primjenom provedenih rješenja informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) kojima će se osigurati interoperabilnost i razmjena podataka, smanjenje troškova, transparentnost poslovanja i zaštita prava građana.
Pored toga, planira se razviti i uvesti digitalna javna usluga koja će omogućiti pristup digitalnim konzervatorskim podlogama izrađenima za kulturno-povijesne cjeline. Nadalje, razvit će se potrebni standardi i kriteriji kako bi se poboljšala sveukupna učinkovitost javne uprave u tom kontekstu. Očekuje se da će se razvojem nacionalnog arhivskog informacijskog sustava, jačanjem infrastrukturnih i ljudskih kapaciteta u državnim arhivima i jačanjem kapaciteta za digitalizaciju analognog gradiva na papiru kod stvaratelja i vlasnika (posjednika) gradiva unaprijediti digitalne javne usluge, osigurati brži pristup dokumentaciji i bolje ostvarivanje prava korisnika i svih zainteresiranih građana.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2024.
Ulaganje C2.2. R3-I1 – Uspostava digitalne infrastrukture i usluga javne uprave izradom sustava konzervatorskih podloga
Cilj je ulaganja uspostaviti novu digitalnu javnu uslugu (e-konzervatorske podloge) povezanu s postojećim digitalnim javnim uslugama (kao što su e-građani i informacijski sustav fizičkog planiranja) kako bi se smanjile administrativne prepreke u postupku licenciranja u skladu sa Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, potaklo brzo izdavanje građevinskih dozvola, osigurala transparentnost i ujednačili postupci za dobivanje relevantne dokumentacije u cijeloj zemlji. Službenici će moći brže obrađivati predmete, čime će se povećati učinkovitost javne uprave, a ulagači će se moći informirati o zahtjevima povezanima s kulturnom baštinom. Očekuje se da će se ulaganjem povećati pravna sigurnost povezana s očuvanjem kulturnih dobara, a javnosti omogućiti uvid u konzervatorske podloge.
Ulaganje uključuje razvoj informatičkog sustava digitalne javne usluge te razvoj digitalnih konzervatorskih podloga. Definirat će se standardi, kriteriji i metodologija za razvoj konzervatorskih podloga. Objavit će se digitalizirane konzervatorske podloge, uključujući cjelovitu analizu stanja, vrednovanja i zaštitnih mjera kulturnih lokaliteta.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.2. R3-I2 – Unapređenje digitalne infrastrukture i usluga javnog sektora razvojem nacionalnog arhivskog informacijskog sustava i jačanjem nacionalne mreže arhiva
Cilj je ulaganja poboljšati upravljanje dokumentima koje izrađuju javna tijela i pravosudni sustav te njihovo arhiviranje povezivanjem postojećih usluga i osiguravanjem pristupa svim uključenim javnim tijelima, uz istodobno osiguravanje zaštite prava građana. Planirana ulaganja doprinijet će smanjenju troškova prostora, opreme i ljudi za ustanove koje stvaraju gradivo te jačanju njihovih kapaciteta za upravljanje dokumentacijom u digitalnom obliku. Hrvatska će izričito utvrditi potencijalne rizike i posebne mjere za jamčenje sigurnosti podataka, uključujući je li i u kojem slučaju predviđeno korištenje pružatelja usluga računalstva u oblaku iz trećih zemalja na koje se primjenjuju propisi o ekstrateritorijalnosti.
Ulaganje uključuje razvoj nacionalnog arhivskog informacijskog sustava i uvođenje nove usluge „e-Arhiv“, u okviru državne informacijske infrastrukture, povezane s postojećim e-uslugama. Provedba se sastoji od sljedećih aktivnosti:
-razvoj informatičkih sustava uključujući testiranje i migraciju podataka,
-razvoj repozitorija za pohranu digitaliziranog gradiva,
-razvoj digitalne javne usluge za pristup i korištenje digitaliziranog gradiva,
-jačanje spremišnih kapaciteta u osam područnih državnih arhiva za preuzimanje trajnog gradiva na papiru,
-jačanje ljudskih kapaciteta održavanjem edukacija za zaposlenike u 19 državnih arhiva i 120 pravosudnih tijela kako bi se unaprijedilo upravljanje dokumentacijom u digitalnom okruženju,
-sređivanje i odabiranje gradiva na papiru u pravosudnim tijelima,
-odlaganje gradiva pravosudnih tijela kojem su prošli rokovi čuvanja i koje se više ne koristi za redovno poslovanje,
-Digitalizacija odabranog gradiva na papiru koje ostaje u pravosudnim tijelima u skladu sa stručnim smjernicama za digitalizaciju arhivskog gradiva i važećim zakonodavstvom.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Reforma C2.2. R4 – Funkcionalna i održiva lokalna uprava
Cilj je reforme uspostaviti visokokvalitetan i učinkovit sustav lokalne i regionalne vlasti poticanjem funkcionalne i stvarne integracije jedinica lokalne uprave. Očekuje se da će reforma doprinijeti poboljšanom, učinkovitom i transparentnom pružanju javnih usluga građanima te im pružiti jednake mogućnosti za zadovoljavanje svojih potreba i interesa, bez obzira na to gdje žive.
Relevantni propis, Zakon o izvršenju proračuna Republike Hrvatske za 2022., izmijenit će se i uvest će se mehanizam financijske potpore za poticanje funkcionalnog i stvarnog spajanja. U državnom proračunu osigurat će se dostatna sredstva kako bi se financijski potaknulo stvarno spajanje najmanje 20 % i funkcionalno spajanje najmanje 40 % jedinica lokalne uprave. U razvojnoj fazi mehanizma utvrdit će se više mogućih modela financiranja zajedničkog obavljanja poslova uzimajući u obzir opseg usluga koje moraju pružati vlade lokalne i regionalne uprave kako je utvrđen zakonom i iskazane potrebe jedinica za zajedničkim obavljanjem poslova. Uspješan dovršetak postupka stvarnog ili funkcionalnog spajanja bit će preduvjet za dodjelu dodatnih sredstava ili sufinanciranja iz državnog proračuna. Odlukom Vlade RH propisat će se kriteriji i visina poticaja, uz veće fiskalne poticaje za stvarna spajanja, dok će poticaji za funkcionalna spajanja ovisiti o broju i vrsti funkcija koje su predviđene za spajanje.
Izmjene propisa povezanih s mehanizmom financijske potpore za lokalna i regionalna tijela, kojima se omogućava isplaćivanje financijskih poticaja za spajanje
Reforma će biti dovršena do 31. ožujka 2022.
Ulaganje C2.2. R4-I1 – Daljnja optimizacija i decentralizacija jedinica lokalne i regionalne uprave pružanjem potpore funkcionalnom i stvarnom spajanju
Ulaganje uključuje nadogradnju IT sustava za pružanje potpore popratnoj reformi (C2.2. R4) i uspostavu visokokvalitetnog sustava za poticanje funkcionalnog i stvarnog spajanja jedinica lokalne uprave. Time će se povećati antropocentričnost i transparentnost u pružanju usluga građanima te ojačati administrativni kapaciteti za što učinkovitije obavljanje zadaća. Jedinice će se poticati na zajedničko izvršavanje pojedinih poslova (funkcionalno spajanje) ili na stvarno spajanje s drugim jedinicama lokalne samouprave, pružanjem odgovarajuće ekspertize i uspostavom sustava financijskih poticaja.
Prethodno naveden IT sustav, izrađen u okviru projekta „Optimizacija sustava lokalne i područne (regionalne) samouprave” nadogradit će se i staviti na raspolaganje jedinicama lokalne uprave. IT sustav omogućit će jedinicama da jasnije utvrde koje poslove bi bilo učinkovitije obavljati zajednički s drugom jedinicom/jedinicama lokalne uprave i koje su jedinice pogodni partneri za zajedničko obavljanje poslova. Podaci prikupljeni putem sustava poslužit će kao osnova za stvarno spajanje jedinica koje će za to izraziti interes.
Izradit će se upitnik samoprocjene, koji će jedinice lokalne uprave ispuniti radi dopune dostupnih podataka. Na temelju navedenih podataka izradit će se smjernice i preporuke za spajanja. Sustav će omogućiti sveobuhvatan pregled zadaća koje su pogodne za zajedničko izvršavanje te predlaganje modela spajanja, kao što je osnivanje zajedničkog upravnog tijela ili zajedničkih ustanova. Kad je riječ o stvarnim spajanjima, sustav će navesti potrebne korake i odabrati odgovarajuće partnerske jedinice.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2025.
H.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
163 |
C2.2. R1 |
Ključna etapa |
Izmijenjeni zakonodavni okvir radi centralizacije sustava selekcije u državnoj upravi, kojim se utvrđuju potrebne kvalifikacije državnih službenika i omogućava suvremeni postupak odabira |
Stupanje na snagu izmijenjenog zakonodavnog okvira za centralizirani sustav selekcije državnih službenika |
|
|
|
2. |
2023. |
Revidirano zakonodavstvo uključuje barem sljedeće mjere:
|
164 |
C2.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Ukupno 100 % novih, stalno zaposlenih državnih službenika u državnim tijelima zapošljava se isključivo kroz novi, centralizirani, digitalizirani i standardizirani sustav odabira i zapošljavanja, dostupan putem novorazvijene IT platforme |
|
% (postotak) |
0 |
100 |
4. |
2024. |
Uvest će se centralizirani sustav selekcije državnih službenika koji će se provoditi na temelju prethodno utvrđenih planova prijema zasnovanih na analizama radne opterećenosti i stvarnim potrebama državnih tijela za zapošljavanjem određenog profila službenika. Sustavom će biti predviđeno da se u postupku zapošljavanja provodi internetsko testiranje kandidata te tako osigura transparentniji i objektivniji odabir kandidata. |
165 |
C2.2. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Ukupno 100 % službenika svih javnih institucija koji imaju obvezu polaganja državnog ispita digitalno polažu državni ispit na temelju novog modela ispita. |
|
% (postotak) |
0 |
100 |
4. |
2022. |
Ukupno 100 % službenika svih javnih institucija koji imaju obvezu polaganja državnog ispita polažu državni ispit na temelju potpuno digitaliziranog modela. Postupak polaganja državnog ispita digitalizirat će se radi povećanja njegove transparentnosti, pristupačnosti (više lokacija u zemlji) i učinkovitosti. |
166 |
C2.2. R2 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu Zakona o plaćama u državnoj upravi i javnim službama te propisa za mobilnost |
Stupanje na snagu Zakona o plaćama u državnoj upravi i javnim službama te propisa za vertikalnu i horizontalnu mobilnost službenika u javnoj upravi |
|
|
|
2. |
2023. |
Novim propisom o plaćama u državnoj upravi i javnim službama omogućit će se pravedna i transparentna procjena radnih mjesta u skladu s utvrđenim kriterijima te će se uskladiti razredi i bonusi u javnoj upravi, utvrditi koeficijenti složenosti poslova uz savjetovanje sa socijalnim partnerima te uvesti sustav nagrađivanja koji se temelji na radnom učinku. Uvest će se novi sustav plaća, a novi Zakon o plaćama u državnoj službi i novi Zakon o plaćama u javnim službama uključivat će odredbe o pravednom i transparentnom vrednovanju radnih mjesta u skladu s utvrđenim kriterijima, osiguravanju usklađenosti plaća u državnoj službi i javnim službama i uvođenju sustava nagrađivanja prema radnom učinku.
|
167 |
C2.2. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Sustav za upravljanje ljudskim resursima, Registar zaposlenih u javnom sektoru (REGZAP) i Sustav za centralizirani obračun plaća (COP) dopunjuju se s devet novih funkcionalnosti radi digitalizacije svih povezanih postupaka te posljedičnog pojednostavnjenja i ubrzanja izmjene sustava plaća |
|
Broj |
0 |
9 |
2. |
2024. |
Razvit će se i uvesti devet novih funkcionalnosti u sustavu REGZAP-COP (i to: izrada akata o pravima i obvezama službenika, ocjenjivanje, evidencija rada, planiranje i razvoj karijere, interna burza rada te personalizirani pristup sustavu od strane službenika, službena putovanja) radi podrške provedbi predloženih izmjena u sustavu plaća. |
168 |
C2.2. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Najmanje 20 % državnih službenika primjenjuje pametni model rada |
|
% (postotak) |
0 |
20 |
3. |
2023. |
20 % državnih službenika radi prema pametnom modelu rada, koji omogućava rad na daljinu radi pružanja kontinuirane i kvalitetne javne usluge dostupne svima te povećanja motivacije službenika. |
169 |
C2.2. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Najmanje 60 % državnih službenika educirano je za primjenu pametnog modela rada |
|
% (postotak) |
0 |
60 |
3. |
2023. |
60 % državnih službenika educirano je za primjenu pametnog modela rada i ima vještine potrebne za rad na daljinu radi pružanja kontinuirane i kvalitetne javne usluge dostupne svima te povećanja motivacije službenika. |
170 |
C2.2. R3 |
Ključna etapa |
Uvođenje usluge e-konzervatorskih podloga |
Digitalna javna usluga e-konzervatorskih podloga u potpunosti je funkcionalna i dostupna |
|
|
|
4. |
2023. |
Uspostavom digitalne infrastrukture i usluga javne uprave razvoj sustava konzervatorskih podloga unapređuje se upravljanje dokumentacijom u tijelima javne vlasti i drugim stvarateljima gradiva kao ključna potporna funkcija svih poslovnih procesa. E-konzervatorske podloge omogućit će učinkovitije pružanje usluga javne uprave primjenom rješenja IKT-a kojima se osiguravaju interoperabilnost i razmjena podataka, smanjenje troškova, transparentnost poslovanja i zaštita prava građana.
|
171 |
C2.2. R3 |
Ključna etapa |
Uspostava nacionalnog arhivskog informacijskog sustava |
Nacionalni arhivski informacijski sustav potpuno je funkcionalan i dostupan |
|
|
|
2. |
2024. |
Uspostavit će se nacionalni arhivski informacijski sustav radi unapređenja upravljanja dokumentacijom od strane javnih tijela i drugih stvaratelja dokumentarnog gradiva, kao temeljne potporne funkcije svim poslovnim procesima. |
172 |
C2.2. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Stvaranje 60 javno dostupnih konzervatorskih podloga za najsloženije kulturno-povijesne cjeline velike spomeničke vrijednosti |
|
Broj |
0 |
60 |
2. |
2026. |
Ukupno 60 e-konzervatorskih podloga stvoreno je i stavljeno na raspolaganje javnosti. E-konzervatorska podloga digitalna je stručna dokumentacija koja obuhvaća grafički i tekstualni dio te identifikaciju, analizu stanja, valorizaciju i mjere očuvanja kulturno-povijesnih vrijednosti na definiranom geografskom području. Dokumenti prostornog uređenja, ovisno o vrsti i području, moraju sadržavati podatke iz konzervatorskih podloga uključujući mjere za zaštitu nepokretnih kulturnih dobara na tom području.
|
173 |
C2.2. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
600 stvaratelja gradiva koristi arhivski informacijski sustav |
|
Broj |
0 |
600 |
2. |
2026. |
Najmanje 600 stvaratelja koristi nacionalni informacijski sustav za upravljanje i pohranu dokumentacije. Ministarstvo će analizirati i izvještavati o podacima o broju individualnih stvaratelja koji pristupaju sustavu.
|
174 |
C2.2. R4 |
Ključna etapa |
Izmjena zakonodavnih okvira radi poticanja dobrovoljnog funkcionalnog ili stvarnog spajanja jedinica lokalne uprave (JLS) i donošenja Odluke Vlade Republike Hrvatske o kriterijima za dodjelu fiskalnih poticaja za dobrovoljno funkcionalno odnosno stvarno spajanje |
Stupanje na snagu zakonodavnog okvira |
|
|
|
1. |
2022. |
Izmijenjenim zakonodavnim okvirom i mehanizmom financijske potpore potaknut će se funkcionalno i stvarno spajanje JLS-a, uz osiguranje dostatnih sredstava u državnom proračunu za financijsko poticanje stvarnog spajanja barem 20 % JLS-a, odnosno minimalno 40 % JLS-a tijekom razdoblja do 2026. Tako će funkcionalno spojeni JLS-i zadržati ista sredstva iz proračuna koja su im bila na raspolaganju prije spajanja, tijekom razdoblja od najmanje 2 godine, a poticaji će pokriti i jednokratne troškove spajanja te će se osigurati i dodatna sredstva temeljena na postignutim uštedama u narednih 5 godina. Uz to, poticaji za stvarna spajanja JLS-a uključivat će jednokratne kapitalne transfere, tijekom 5 godina koje će JLS-i koristiti namjenski za infrastrukturne projekte. Odlukom Vlade RH propisat će se kriteriji i visina poticaja, uz veće fiskalne poticaje za stvarna spajanja, dok će poticaji za funkcionalna spajanja ovisiti o broju i vrsti funkcija koje su predviđene za spajanje. Nakon donošenja Odluke Vlade Republike Hrvatske u Narodnim novinama objavit će se javni poziv JLS-ima za iskaz interesa za dobrovoljno funkcionalno odnosno stvarno spajanje. |
175 |
C2.2. R4-I1 |
Ključna etapa |
Mehanizam podrške za dobrovoljno funkcionalno i stvarno spajanje i uspostava sveobuhvatnog sustava podrške za funkcionalno i stvarno spajanje jedinica |
Uspostavljen je sveobuhvatni mehanizam podrške za funkcionalno/stvarno spajanje jedinica lokalne uprave |
|
|
|
2. |
2025. |
Dovršena je potpora za daljnji postupak funkcionalne optimizacije poslova u djelokrugu jedinica lokalne samouprave i provedene su sljedeće zadaće i mjere potpore:
|
I. KOMPONENTA 2.3.: DIGITALNA TRANSFORMACIJA DRUŠTVA I JAVNE UPRAVE
Hrvatska je na 20. mjestu prema Indeksu gospodarske i društvene digitalizacije (DESI), a dostupnost javnih usluga na internetu još je manjkava. Slaba digitalna povezivost ograničava daljnji razvoj digitalnog gospodarstva Hrvatske i doprinosi produbljenju digitalnog jaza između urbanih i ruralnih područja.
Cilj je komponente podržati digitalnu tranziciju hrvatskoga gospodarstva i društva. Obuhvaća reforme i ulaganja namijenjene digitalizaciji javne uprave, povećanju pružanja javnih usluga na internetu i omogućivanju pristupa mrežama gigabitne povezanosti na područjima pogođenima tržišnim neuspjehom, uključujući ruralna područja.
Komponentom se doprinosi ispunjenju preporuke za Hrvatsku: „povećati pristup digitalnoj infrastrukturi i uslugama” (2. preporuka za Hrvatsku iz 2020.) i „usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u širokopojasni brzi internet” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
Komponenta uključuje četiri reforme i dvadeset ulaganja.
I.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C2.3. R1 – Strategija Digitalna Hrvatska i jačanje međuinstitucijske suradnje i koordinacije za uspješnu digitalnu tranziciju društva i gospodarstva
Cilj je reforme upravljati digitalnom transformacijom hrvatskoga društva i gospodarstva u idućem desetljeću. Strategijom Digitalna Hrvatska do 2030. utvrdit će se strateški okvir za ulaganja u digitalnu tranziciju i strateški ciljevi u sljedećim područjima: i. digitalna tranzicija gospodarstva, ii. digitalizacija javne uprave i pravosuđa, iii. digitalna povezivost/razvoj širokopojasnih elektroničkih komunikacijskih mreža i iv. razvoj digitalnih vještina i radnih mjesta u digitalnom sektoru.
U okviru reforme uspostavit će se i mehanizam za koordinaciju priprema i provedbe projekata za podršku digitalnoj transformaciji društva i gospodarstva na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini s jasnim kriterijima prioritizacije i evaluacije ulaganja.
Reforma C2.3. R2 – Unapređenje interoperabilnosti informacijskih sustava
Cilj je reforme doprinijeti pružanju digitalnih javnih usluga i olakšati interakciju između građana/poduzeća i javne uprave. Reforma je namijenjena i uvođenju napredne analize podataka u nacionalnu upravu kako bi se doprinijelo tome da se na svim razinama uprave odluke donose na temelju podataka.
Tijela javne vlasti u Hrvatskoj trenutačno koriste stotine registara i baza podataka. Očekuje se da će reforma stvoriti preduvjete za uvođenje središnjeg registra (središnji sustav interoperabilnosti) kojim će se povezati temeljni registri (Ulaganje C2.3. R2.I1) te za uspostavu središnje baze podataka koja će nadležnim tijelima omogućiti primjenu napredne analize podataka (Ulaganje C2.3. R2.I2).
Očekuje se da će reforma donijeti sistemske promjene, usmjerene ka razvoju interoperabilnih sustava na nacionalnoj razini i donošenju odluka temeljenih na podacima. Očekuje se i da će se poboljšati internetsko pružanje kvalitetnih javnih usluga poduzećima i građanima.
Mjerom će se utvrditi organizacijska i upravljačka struktura za upravljanje središnjim sustavom interoperabilnosti, kao i katalog e-usluga koji će biti povezane sa središnjim sustavom interoperabilnosti. Razvit će se i ekosustav za prikupljanje, obradu, analizu, prikaz i dijeljenje podataka, s ciljem uvođenja analitike podataka u državnu upravu kao novog načina rada na svim razinama odlučivanja.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C2.3. R2-I1 – Uspostava središnjeg sustava interoperabilnosti
Cilj je ulaganja izgraditi središnji registar za javna tijela, s ciljem uklanjanja trenutačne rascjepkanosti (u kojoj se javna tijela koriste stotinama registara), i to uspostavom središnjeg sustava interoperabilnosti u kojem će se povezati temeljni registri, u skladu s Europskim okvirom za interoperabilnost.
Ulaganje uključuje uspostavu središnjeg nacionalnog portala u okviru kojeg će se barem osam postojećih temeljnih javnih registara (kao što je matica rođenih, registar prebivališta, registar branitelja) integrirati i međusobno povezati u interoperabilni središnji registar. Središnji registar omogućit će da se informacije iz različitih registara konsolidiraju u jedan interoperabilni registar i budu dostupne javnoj upravi, građanima i poduzećima.
Središnji registar omogućit će pružanje 21 administrativnog postupka s popisa u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1724 (Uredba o jedinstvenom digitalnom pristupniku) putem interneta.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C2.3. R2-I2 – Uspostava središnjeg skladišta podataka i sustava poslovne analitike
Cilj je ulaganja izgraditi centralno skladište podataka za državna tijela. Očekuje se da će se time poboljšati sustav upravljanja podacima tako što će se olakšati prikupljanje podataka u standardiziranim formatima, obrada, analiza i dijeljenje podataka među tijelima javne vlasti (kao što su jedinice državne i lokalne uprave). Platforma će omogućiti analizu podataka u stvarnom vremenu i omogućiti naprednu analizu podataka (kao što su unaprijed definirani poslovni pokazatelji, nadzorne ploče i izvješća na dnevnoj osnovi). Očekuje se da će se time znatno unaprijediti donošenje odluka temeljenih na podacima na svim razinama državne uprave.
Dio skladišta podataka bit će dostupan građanima i poduzećima kako bi se privatnom sektoru omogućilo da izgradi i razvije usluge dodane vrijednosti na temelju dostupnih podataka i analitičkih alata.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C2.3. R3-I1 – Nadogradnja Centra dijeljenih usluga
Cilj je ulaganja proširiti kapacitet Državnog oblaka (Centar dijeljenih usluga, CDU) kako bi se omogućilo veliko povećanje broja korisnika te ga nadgraditi razvojem novih funkcionalnosti, što će uključivati:
-platformu za razvoj, provedbu i testiranje aplikacija za korisnike,
-platformu za IKT podršku,
-središnji sustav nadzora informacijske sigurnosti za upravljanje sigurnosnim događajima na informacijskoj i komunikacijskoj infrastrukturi,
-platformu za biometrijsku autentifikaciju kojom se uspostavlja usluga za biometrijsku identifikaciju integrirana u postojeći središnji sustav za upravljanje korisničkim pravima i identitetima,
-platformu za lako kreiranje i upravljanje digitalnim sadržajem web-stranica korisnika, sa značajkama za intuitivno indeksiranje, pretraživanje i dohvat sadržaja, format, revizioniranje, objavljivanje i forume za rasprave,
-Platforma za razvoj tehnologija lanaca blokova za Državni oblak, u skladu s europskom infrastrukturom usluga lanaca blokova
Platforma CDU-a integrirat će se u zajedničke europske podatkovne prostore kako bi se omogućilo sigurno udomljavanje, pristup i izmjena podataka i usluga na razini EU-a.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.3. R3-I2 – Jačanje kapaciteta policije za suzbijanje kiberkriminaliteta
Cilj je ulaganja ojačati kapacitet Ministarstva unutarnjih poslova za borbu protiv kiberkriminaliteta.
Ulaganje uključuje kupnju specijalizirane policijske opreme za analizu digitalnih dokaza, specijaliziranu obuku policijskih službenika za detektiranje i suzbijanje kibernapada i provedbu javnih preventivnih komunikacijskih kampanja o kiberkriminalitetu namijenjenih poduzećima i javnosti.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C2.3. R3-I3 – Uspostava jedinstvenog kontaktnog centra za sve e-javne usluge za pružanje korisničke podrške
Cilj je ulaganja osnovati jedinstveni kontaktni centar (JKC) u kojem će se obuhvatiti i centralizirati korisničke službe svih digitalnih internetskih usluga javne uprave. Očekuje se da će jedinstveni kontaktni centar pružiti novu, poboljšanu uslugu građanima i poduzećima za komunikaciju s javnom upravom te da će korisnicima omogućiti lako pronalaženje traženih informacija. Jedinstveni kontaktni centar korisnicima će omogućavati slanje povratnih informacija, procjenu kvalitete interakcije s javnim službenicima i naknadnu ocjenu. Očekuje se da će se time preobraziti interakcija između hrvatske javne administracije i njezinih korisnika.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C2.3. R3-I4 – Konsolidacija Centralnog zdravstvenog informacijskog sustava (CEZIH)
Cilj je ulaganja nadograditi CEZIH, koji koriste svi dionici u zdravstvenom sustavu (kao što su bolnice, medicinsko osoblje, medicinske škole, javnozdravstvene ustanove, ljekarne, laboratoriji).
Ulaganjem će se omogućiti prijenos sustava u Državni oblak (CDU) te će se uspostaviti rješenja za oporavak od kriznih situacija kako bi se osigurao kontinuitet poslovanja i osigurao stalan, pouzdan i siguran način rada središnjeg zdravstvenog informacijskog sustava.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C2.3. R3-I5 – Projekt uvođenja digitalne osobne iskaznice
Cilj je ulaganja promicati korištenje elektronskog potpisa u interakciji građana s javnom upravom. Očekuje se da će mjera korisnicima eOI-ja omogućiti potpisivanje dokumenata na mobilnim platformama.
Uspostavit će sustav za upravljanje digitalnim identitetima i sustav za mobilno potpisivanje radi izdavanja udaljenih certifikata za udaljeni kvalificirani elektronički potpis. Izdavanje takvog certifikata preduvjet je za elektroničko potpisivanje dokumenata na mobilnim platformama ili u aplikacijama za mobilno potpisivanje.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C2.3. R3-I6 – Ulaganje u mreže državne informacijske infrastrukture
Cilj je ulaganja modernizirati i povećati kapacitet mreže državne informacijske infrastrukture (mreža DII) kojom se javna tijela u Hrvatskoj koriste za pružanje internetskih usluga građanima i poduzećima.
Ulaganje uključuje oblikovanje nove sigurne mrežne arhitekture koja zadovoljava potrebe nadležnih tijela i povezuje sve korisnike na jedinstvenu mrežu. Konkretno, novom će se mrežom svim javnim tijelima osigurati širokopojasni pristup mreži visokog kapaciteta (10 Gbps). Kako bi se osigurala kontinuirana povezivost svih ustanova u sustavu, ulaganjem se modernizira mrežni nadzorni centar i uspostavlja sustav, dostupan 24 sata dnevno i sedam dana u tjednu, za rješavanje tehničkih poteškoća i korisničku podršku.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C2.3. R3-I7 – Unapređenje sustava prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine kroz digitalizaciju
Cilj je ulaganja unaprijediti informacijski sustav prostornog uređenja i državne imovine (ISPU) kako bi se uspostavio integrirani informacijski sustav prostornog uređenja i omogućila digitalizacija postupaka povezanih s pripremom i provedbom pojedinačnih projekata, od utvrđivanja lokacije projekta do dobivanja potrebnih dozvola.
Mjerom će se omogućiti i nabava satelitskih snimaka područja visoke razlučivosti Hrvatske i razvoj digitalnih prostornih planova.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C2.3. R3-I8 – Izrada digitalne mobilne platforme
Cilj je ulaganja stvoriti mobilnu platformu za digitalne javne usluge kako bi se građanima omogućilo da lak pristup javnim uslugama na internetu s pomoću pametnih telefona. Postojeći sustav usluga „e-Građani” razvijen je za osobna računala i trenutačno nije prilagođen mobilnim uređajima, stoga postoji potreba za uvođenjem platforme prilagođene mobilnim aplikacijama.
Ulaganjem će se, s pomoću najsuvremenijih tehnologija i standarda, izgraditi platforma koja omogućuje standardizaciju pružanja javnih usluga na mobilnim platformama (kao što su zahtjev za dokaz o rodnom listu, zahtjev za dokaz boravišta, registracija promjene adrese, registracija motornog vozila). Platforma će omogućiti povezivanje svih registara i baza podataka s Centralnom sabirnicom za razmjenu podataka (GSB). Također, ulaganjem će se omogućiti nadogradnja nacionalnog sustava autentifikacije (NIAS) kako bi postao kompatibilan s najnovijim trendovima autentifikacije za mobilne platforme, uz primjenu suvremenih biometrijskih metoda prijave u aplikaciju.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C2.3. R3-I9 – Uspostava nove platforme Elektroničkog oglasnika javne nabave Republike Hrvatske
Cilj je ulaganja uspostaviti novu informatičku platformu za sustav elektroničke javne nabave s ciljem potpore postupka javne nabave i provedbe novih standardnih obrazaca za objavljivanje obavijesti u području javne nabave, kako je utvrđeno u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/1780 (e-obrasci).
Ulaganjem će se modernizirati informatička platforma hrvatskog Elektroničkog oglasnika javne nabave RH (EOJN), koji je trenutačno utemeljen na zastarjeloj tehnologiji i ne pruža odgovarajuću potporu učinkovitom vođenju postupaka javne nabave. Konkretno, mjerom će se omogućiti povezivanje svih postupaka nabave (od plana nabave, preko provedbe postupka, do podataka o plaćanjima na temelju sklopljenih ugovora) te će se uvesti mogućnost internetskog podnošenja žalbe (e-žalba) i internetskog plaćanja naknada. Ulaganjem će se uspostaviti i okvir za praćenje usklađenosti s određenim minimalnim obveznim kriterijima i ciljevima (kao što je strateška, zelena ili inovativna javna nabava).
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C2.3. R3-I10 – Digitalizacija i informatizacija HZZ-a (eHZZ)
Cilj je ulaganja digitalizirati Hrvatski zavod za zapošljavanje (HZZ), u kojem se većina dokumentacije trenutačno pruža u papirnatom obliku te ne postoji automatizirani sustav za digitalnu pohranu dokumentacije. Očekuje se da će se ulaganjem uspostaviti sustav za upravljanje digitalnim identitetima i sustav za upravljanje ljudskim resursima te digitalizirati arhiv HZZ-a.
Ulaganjem će se u potpunosti automatizirati i digitalizirati poslovni procesi HZZ-a, uz nova informatička rješenja za ubrzavanje i automatizaciju rada HZZ-a, povećanje razine sigurnosti svih poslovnih podataka, omogućivanje kolanja i središnje obrade elektroničkih dokumenata te uvođenje digitalnog i biometrijskog potpisa.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.3. R3-I11 – Modernizacija IKT podrške HZMO-a (eHZMO)
Cilj je ulaganja modernizirati zastarjeli IT sustav Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje (HZMO) i digitalizirati njegove osnovne poslovne procese. Očekuje se da će mjera povećati učinkovitost HZMO-a i podržati pružanje kvalitetnih usluga.
Ulaganjem će se izgraditi novi IT sustav za pružanje potpore temeljnim procesima, koji će uključivati sljedeće module:
-izračun za mirovinsko osiguranje i doplatak za djecu,
-evidenciju doprinosa i uplata,
-podatke o korisnicima,
-žalbe, revizije postupaka i sporovi,
-digitalnu dokumentaciju i arhive,
-analitičke i računovodstvene podatke,
-financijsko poslovanje,
-procese nabave, ugovaranja i naručivanja,
-potraživanja i obveze (kupci/dobavljači),
-upravljanje imovinom.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.3. R3-I12 – Digitalizacija arhive HZMO-a (eArhiva)
Cilj je ulaganja digitalizirati arhiv HZMO-a. Očekuje se da će mjera znatno poboljšati ukupnu učinkovitost rada HZMO-a i troškovnu učinkovitost upravljanja arhivima, što se trenutačno u najvećem dijelu temelji na ručnom pretraživanju. Ulaganjem će se uspostaviti digitalni sustav upravljanja arhivom i jedinstveno mjesto za trajnu pohranu arhiva. Cilj je ulaganja digitalizirati postojeći materijal, ali i uspostaviti središnji sustav koji će omogućiti digitalizaciju svih novonastalih predmeta koji će se evidentirati i pohraniti u digitalnom arhivskom sustavu.
HZMO u ovom trenutku raspolaže s otprilike 4,5 milijuna spisa. Cilj je ulaganja digitalizirati 1 000 000 aktivnih spisa (oko 50 000 000 stranica).
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.3. R3-I13 – Digitalna transformacija Porezne uprave
Cilj je ulaganja modernizirati informacijski sustav Porezne uprave s ciljem razvoja informatičke platforme prilagođene korisnicima kojoj mogu pristupiti porezni obveznici i službenici Porezne uprave, čime će se povećati učinkovitost Porezne uprave.
Ulaganjem će se nadograditi infrastruktura IKT-a Porezne uprave i razviti platforma za automatizaciju poslovnih procesa Porezne uprave. Platforma omogućava i analizu podataka i podržava buduće potrebe Porezne uprave, povećava sigurnost infrastrukture IKT-a i osigurava kontinuitet poslovanja u kriznim situacijama.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.3. R3-I14 – Uvođenje sustava bezgotovinskog plaćanja u gospodarstvu putem eRačuna s integriranom e-arhivom i aktivnim poreznim knjigovodstvom
Cilj je ulaganja uspostaviti internetski sustav poreznog računovodstva s ciljem administrativnog rasterećenja poreznih obveznika.
Ulaganjem će se uspostaviti novi IT sustav za registraciju elektroničkih računa (e-računi) koje izdaju javna tijela za bezgotovinska plaćanja u informacijskom sustavu Porezne uprave. Ulaganjem će se uspostaviti i napredno digitalno knjigovodstvo u sustavu PDV-a.
Očekuje se da će ulaganje doprinijeti pojednostavnjenju poreznih prijava tako što će se smanjiti broj potrebnih obrazaca i poduprijeti poreznu usklađenost.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C2.3. R3-I15 – Uspostava aplikativnih rješenja u turizmu s ciljem administrativnog rasterećenja poduzeća te transformacije modela turizma ka održivosti
Cilj je ulaganja razviti nove informatičke alate za javni turistički informacijski sustav (e-turizam) kako bi se olakšao djelotvorno upravljanje razvojem turizma i poduprla održivost tog sektora.
Ulaganjem će se nastaviti digitalizacija Hrvatskog opservatorija održivog razvoja turizma (CROSTO) te razviti digitalni sustav za praćenje razvoja odredišta kako bi se pratila održivost odredišta u skladu s Europskim sustavom turističkih pokazatelja za održivo upravljanje odredištima (ETIS).
Ulaganjem se doprinosi i poboljšanju „poslovne inteligencije” u turizmu korištenjem podataka dobivenih iz različitih izvora, kao što su Središnji turistički registar, sustav e-Visitor i sustav CROSTO.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C2.3. R3-I16 – Digitalizacija procesa u sportu i rekreaciji na lokalnoj i regionalnoj razini
Cilj je ulaganja unaprijediti Informacijski sustav u sportu (ISS), informatički sustav kojim se koristi Ministarstvo turizma i sporta, s ciljem olakšavanja pristupa sustavu za sve relevantne dionike, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini. Namijenjeno je i pružanju potpore za razvoj elektroničkih postupaka i e-usluga za građane i dionike aktivne u sektoru sporta.
Ulaganje uključuje sljedeće:
-uspostava aplikativnog modula za omogućavanje sportskim klubovima izravnog pristupa osnovnim registrima i evidencijama Informacijskog sustava u sportu, uz mogućnost unosa relevantnih podataka, kao što su evidencija bavljenja sportom i evidencija liječničkih pregleda sportaša,
-uvođenje digitalnih alata i postupaka za praćenje javnog financiranja sportskih programa na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini s ciljem usklađivanja, pojednostavnjenja i povećanja transparentnosti postupka, također na lokalnoj i regionalnoj razini,
-uspostava aplikativnog modula za prikupljanje podataka o sportu i zdravstveno usmjerenom tjelesnom vježbanju, uključujući uspostavu osnovnog registra u području zdravstveno usmjerenog tjelesnog vježbanja (npr. evidentiranje informacija o postojećim programima i stručnom osoblju).
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Reforma C2.3. R4 – Jačanje povezivosti kao osnove digitalne tranzicije društva i gospodarstva
Cilj je reforme utrti put osiguravanju dostupnosti elektroničkih komunikacijskih mreža koje će kućanstvima i socioekonomskim pokretačima pružiti gigabitnu povezivost, u skladu s ciljevima europskog gigabitnog društva.
Cilj je reforme osigurati pravovremenu i sveobuhvatnu provedbu regulatornog i strateškog okvira u području elektroničkih komunikacija donošenjem Zakona o elektroničkim komunikacijama, u skladu s odredbama Direktive (EU) 2018/1972 o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija, i provedbu ciljeva Nacionalnog plana razvoja širokopojasnog pristupa u Hrvatskoj za razdoblje 2021.–2027.
Očekuje se da će reforma identificirati i pronaći odgovor za rješavanje administrativnog opterećenja i regulatornih prepreka povezanih s izgradnjom mreža gigabitne povezivosti, uključujući mreže 5G, kako bi se potaknulo ulaganje u uvođenje mreža 5G.
Reformom se dopunjuju ulaganja u digitalnu povezivost putem širokopojasnih veza u fiksnim i naprednim bežičnim i mobilnim mrežama, među ostalim primjenom tehnologija 5G.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.3. R4-I1 – Provedba projekata u sklopu Okvirnog nacionalnog programa za razvoj infrastrukture širokopojasnog pristupa na područjima na kojima ne postoji dostatan komercijalni interes za ulaganja
Cilj je ulaganja smanjiti digitalni jaz u Hrvatskoj povećanjem nacionalne širokopojasne pokrivenosti gigabitnom povezivosti na područjima na kojima nema dovoljno komercijalnog interesa, u skladu s Okvirnim nacionalnim programom za razvoj infrastrukture širokopojasnog pristupa. Očekuje se da će se daljnja ulaganja u povezivost financirati iz drugih nacionalnih fondova ili fondova EU-a kako bi se postigli ciljevi EU-a u pogledu gigabitne povezivosti.
Cilj je ulaganja osigurati da kućanstva i glavni socioekonomski pokretači na područjima na kojima nema dovoljno komercijalnog interesa (područja na kojima nema širokopojasne mreže sljedeće generacije) dobiju pristup mrežama gigabitne povezivosti. Cilj je ulaganja uključiti oko 20 projekata jedinica lokalne uprave kojima je obuhvaćeno oko 700 000 stanovnika i oko 124 000 kućanstava. Točan broj projekata i obuhvat utvrdit će se nakon odabira projekata po provedenom pozivu za dostavu projekata.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.3. R4-I2 – Izgradnja pasivne elektroničke komunikacijske infrastrukture
Cilj je ulaganja povećati dostupnost mreža gigabitne povezivosti (koje omogućavaju povezivost 5G) na ruralnim i slabo naseljenim područjima na kojima ne postoji komercijalni interes za gradnju tih mreža.
Uključuje izgradnju pasivne elektroničke komunikacijske infrastrukture, kao što je izgradnja samostalnih antenskih stupova i omogućavanje svjetlovodnog ili mikrovalnog prijenosnog kapaciteta za povezivanje mobilne elektroničke komunikacijske mreže s baznim stanicama. Omogućit će se razvoj mreža 5G na obuhvaćenim područjima i njihova dostupnost svima pod jednakim uvjetima.
Cilj je ulaganja usmjeriti se na ruralna područja smještena u županijama s najnižim socioekonomskim pokazateljima (niski demografski, socijalni i gospodarski uvjeti u usporedbi s nacionalnim prosjekom).
Upravljanje infrastrukturom koja će se izgraditi kroz ulaganje provodit će se isključivo na neprofitnoj osnovi, s ciljem da prihodi od najma infrastrukture pokriju sve operativne troškove upravljanja i održavanja infrastrukture. Ako prihodi od najma premaše troškove, višak će biti usmjeren u proširenje ili izgradnju novih infrastrukturnih kapaciteta.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
I.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
176 |
C2.3. R1 |
Ključna etapa |
Strategija Digitalna Hrvatska |
Stupanje na snagu Strategije Digitalna Hrvatska |
|
|
|
4. |
2022. |
U „Digitalnoj strategiji za Hrvatsku do 2030.” jasno će se definirati vizija i strateški ciljevi i prioriteti koji će biti osnova za definiranje mjera u sljedećim područjima: digitalizacija javne uprave i pravosuđa, razvoj širokopojasnih elektroničkih komunikacijskih mreža, razvoj digitalnih kompetencija i digitalnih poslova. |
177 |
C2.3. R2
|
Ključna etapa |
Uspostava platformi za središnji sustav interoperabilnosti |
Izvješće SDURDD-a kojim se potvrđuje da su platforme operativne i testirane za korištenje |
|
|
|
4. |
2022. |
Središnji nacionalni portal interoperabilnosti pružat katalog svih dostupnih usluga, a skladište podataka spremno je za operativnu upotrebu. |
178 |
C2.3. R2-I1 |
Ključna etapa |
Uspostava središnjeg sustava interoperabilnosti |
Izvješće SDURDD-a kojim se potvrđuje da je sustav operativan i testiran za korištenje |
|
|
|
4. |
2023. |
Središnji sustav interoperabilnosti spreman je za operativnu upotrebu, uključujući internetsko pružanje 21 postupka u skladu s Prilogom II. Uredbi o jedinstvenom digitalnom pristupniku. |
179 |
C2.3. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Nadogradnja Državnog oblaka |
Izvješće SDURDD-a |
Broj |
0 |
6 |
4. |
2022. |
Šest novih funkcija spremno je za operativnu upotrebu u Državnom oblaku (CDU) i dostupno korisnicima:
|
180 |
C2.3. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje broja korisnika u CDU-u |
|
Broj |
0 |
450 |
2. |
2026. |
-450 novih korisnika integrirano je u CDU |
181 |
C2.3. R3-I2 |
Ključna etapa |
Pilot-projekt o kibersigurnosti |
Izvješće Ministarstva unutarnjih poslova |
|
|
|
4. |
2023. |
Provest će se pilot-projekt za test opterećenja sa simulacijom kaznenih djela ovisnih kibertehnologiji (engl. cyber dependent) i kaznenih djela omogućenih kibertehnologijom (engl. cyber enabled).
|
182 |
C2.3. R3-I2 |
Ključna etapa |
Javna preventivna kampanja u području kibersigurnosti |
Izvješće Ministarstva unutarnjih poslova |
|
|
|
1. |
2024. |
Provest će se javna preventivna kampanja o pojavnim oblicima kiberkriminaliteta i mjerama prevencije, koja će se pratiti s pomoću sljedećih pokazatelja:
|
183 |
C2.3. R3-I3 |
Ključna etapa |
Uspostava jedinstvenog kontaktnog centra |
Izvješće SDURDD-a kojim se potvrđuje da je jedinstveni kontaktni centar uspostavljen i spreman za operativnu upotrebu |
|
|
|
4. |
2023. |
Platforma JKC-a koja pruža informacije i korisničku podršku građanima i poduzećima na jedinstvenoj centraliziranoj lokaciji uspostavljena je i spremna za operativnu upotrebu. |
184 |
C2.3. R3-I4 |
Ključna etapa |
Informacijski sustav CEZIH |
Izvješće Ministarstva zdravstva |
|
|
|
2. |
2023. |
Hrvatski centralni zdravstveni informacijski sustav spreman je za operativnu upotrebu u Državnom oblaku (CDU) |
185 |
C2.3. R3-I5 |
Ciljna vrijednost |
E-potpis digitalne osobne iskaznice |
Izvješće Agencije AKD |
Broj |
0 |
300 000 |
4. |
2023. |
Izdat će se 300 000 certifikata za udaljeni kvalificirani elektronički potpis |
186 |
C2.3. R3-I6 |
Ključna etapa |
Uspostava mreže DII |
Izvješće SDURDD-a |
|
|
|
4. |
2024. |
Nadograđena mreža DII s poboljšanim funkcijama u smislu dostupnosti, pouzdanosti i sigurnosti spremna je za operativnu upotrebu. |
187 |
C2.3. R3-I6 |
Ciljna vrijednost |
Novi korisnici mreže DII |
Izvješće SDURDD-a |
Broj |
36 |
136 |
4. |
2025. |
Najmanje 100 novih korisnika povezano je s mrežom državne informacijske infrastrukture, na svakoj lokaciji na kojoj se koriste mrežnim resursima, zahvaljujući terminalnoj opremi i svjetlovodnoj infrastrukturi za svaku lokaciju. |
188 |
C2.3. R3-I7 |
Ciljna vrijednost |
Digitalni prostorni planovi |
Izvješće MPGI-ja |
Broj |
0 |
570 |
4. |
2024. |
Izrada 570 prostornih planova sljedeće generacije (prostorni planovi u digitalnom obliku) |
189 |
C2.3. R3-I7 |
Ključna etapa |
Nadogradnja informacijskog sustava prostornih planova |
Izvješće MPGI-ja |
|
|
|
4. |
2025. |
Uspostavit će se elektronički moduli za digitalizaciju postupaka prostornog uređenja, izgradnje i državne imovine u okviru Informacijskog sustava prostornog uređenja. |
190 |
C2.3. R3-I8 |
Ciljna vrijednost |
Elektroničke javne usluge integrirane u novu mobilnu platformu |
Izvješće SDURDD-a kojim se potvrđuje da je 20 eUsluga integrirano i spremno za operativnu upotrebu |
Broj |
0 |
20 |
4. |
2024. |
Najmanje 20 eUsluga integrirano je u mobilnu platformu i spremno za operativnu upotrebu: Zahtjev za dokaz o potvrdi rođenja; Zahtjev za dokaz prebivališta; Prijavljivanje za financiranje studija tercijarnog obrazovanja; Podnošenje početnog zahtjeva za prijem u javnu ustanovu visokog obrazovanja; Zahtjev za akademskim priznavanjem diploma, svjedodžbi ili drugog dokaza o studiju ili tečajevima; Obavještavanje o promjenama u osobnim ili profesionalnim okolnostima osobe koja prima beneficije socijalnog osiguranja; Zahtjev za europsku karticu zdravstvenog osiguranja; Podnošenje prijave poreza na dohodak; Registriranje promjene adrese; Registriranje motornog vozila podrijetlom iz ili već registriranog u državi članici, u standardnim postupcima; Dobivanje naljepnica za upotrebu državne cestovne infrastrukture: vremenske naknade (vinjeta), naknade na temelju udaljenosti (cestarina), koje izdaje javno tijelo ili ustanova; Dobivanje emisijskih naljepnica koje je izdalo javno tijelo ili institucija; Potraživanje mirovinskih i pred mirovinskih naknada iz obveznih programa; Zahtjev za podacima o mirovinama iz obveznih programa; Obavijest o poslovnoj djelatnosti, dozvola za obavljanje poslovne djelatnosti, promjene poslovne aktivnosti i prestanak poslovne aktivnosti koja ne uključuje postupke stečaja ili likvidacije, isključujući početnu registraciju poslovne djelatnosti u poslovnom registru i isključujući postupke u vezi s Ustavom ili svako naknadno podnošenje zahtjeva od strane društava; Registracija poslodavca (fizičke osobe) u obveznim mirovinskim i osiguravajućim sustavima; Registracija zaposlenika u obveznim mirovinskim i osiguravajućim sustavima; Podnošenje prijave poreza na dohodak; Podnošenje prijave poreza na dohodak; Obavijest programa socijalne sigurnosti o prestanku ugovora zaposlenika, isključujući postupke za kolektivni otkaz ugovora o zaposleniku; Uplata socijalnih doprinosa za zaposlenike; Putovanje s pravom na dokaz. |
191 |
C2.3. R3-I9 |
Ključna etapa |
Uspostava nove platforme javne nabave i mobilne aplikacije |
Pokrenut prvi postupak javne nabave na novoj platformi Elektroničkog oglasnika javne nabave |
|
|
|
3. |
2023. |
Nova platforma za provođenje postupaka javne nabave i mobilna aplikacija bit će operativne, a postupak javne nabave pokrenut na novoj platformi Elektroničkog oglasnika javne nabave. |
192 |
C2.3. R3-I10 |
Ključna etapa |
Sustav za upravljanje digitalnim identitetima i sustav za upravljanje ljudskim resursima HZZ-a |
Izvješće HZZ-a |
|
|
|
4. |
2023. |
Sustav za upravljanje digitalnim identitetima i sustav za upravljanje digitalnim ljudskim resursima HZZ-a bit će uspostavljeni i operativni. |
193 |
C2.3. R3-I10 |
Ključna etapa |
Dovršetak digitalizacije HZZ-a |
Izvješće HZZ-a |
|
|
|
2. |
2026. |
Dovršena je digitalizacija HZZ-a: uvedeni su sustav upravljanja sigurnosnim incidentima i događajima, sustav potpore osnovnom procesu, sustav eSavjetnik i projekt digitalizacije arhiva, sustav za računovodstvo i projekt digitalnog upravljanja dokumentacijom. |
194 |
C2.3. R3-I11 |
Ključna etapa |
Nadogradnja IT sustava HZMO-a |
Izvješće HZMO-a |
|
|
|
2. |
2026. |
Novi informacijski sustav i osnovni poslovni procesi HZMO-a u funkciji su |
195 |
C2.3. R3-I12 |
Ključna etapa |
Digitalni arhiv HZMO-a |
Zapisnik HZMO-a o primopredaji operativnog sustava za upravljanje digitalnim arhivom |
|
|
|
4. |
2022. |
Sustav za upravljanje digitalnim arhivom u funkciji je |
196 |
C2.3. R3-I12 |
Ciljna vrijednost |
Broj stranica u novom digitalnom arhivu |
Zapisnik HZMO-a o primopredaji skeniranih i indeksiranih stranica u digitalnom obliku |
Broj |
0 |
50 000 000 |
2. |
2026. |
Ukupno 50 000 000 milijuna stranica iz državnog arhiva skenirano je i indeksirano u novom Digitalnom arhivu |
197 |
C2.3. R3-I13 |
Ključna etapa |
Novi informacijski sustav Porezne uprave |
Izvješće o provedbi koje je izradio MINFIN – Porezna uprava, a u kojem se navodi da je novi informacijski sustav Porezne uprave u funkciji |
|
|
|
2. |
2026. |
Novi porezni informacijski sustav operativan je i sadržava nove funkcije (npr. nova platforma za analizu podataka, novi dizajn korisničkog iskustva za porezne obveznike i porezne službenike, nadograđena infrastruktura IKT-a, digitalizirani svi procesi povezani s tim funkcijama, pojednostavnjeni i ubrzani procesi, osiguran kontinuitet poslovanja u kriznim situacijama, ojačana razina sigurnosti infrastrukture IKT-a, konsolidirana i optimizirana informacijska i komunikacijska infrastruktura) |
198 |
C2.3. R3-I13 |
Ciljna vrijednost |
Postotak postupaka utvrđivanja i naplate poreza koji se provode digitalno u novom sustavu |
Izvješće MINFIN-a – Porezna uprava |
% (postotak) |
0 |
80 |
2. |
2026. |
80 % postojećih postupaka utvrđivanja i naplate poreza provodi se digitalno, putem novog moderniziranog poreznog informacijskog sustava |
199 |
C2.3. R3-I14 |
Ključna etapa |
Sustav za e-račune i digitalno knjigovodstvo u sustavu PDV-a |
Izvješće MINFIN-a – Porezna uprava |
|
|
|
4. |
2024. |
Novi sustav za registraciju elektroničkih računa u Poreznoj upravi za sve korisnike (model B2B i obveznici javne nabave) i napredno digitalno knjigovodstvo u sustavu PDV-a operativni su i spremni za upotrebu |
200 |
C2.3. R3-I15 |
Ciljna vrijednost |
Novi alati u turističkom informacijskom sustavu |
Izvješće Ministarstva turizma i sporta (MINTS) |
Broj |
0 |
4 |
4. |
2025. |
U funkciji su sljedeći novi alati:
|
201 |
C2.3. R3-I16 |
Ciljna vrijednost |
Novi aplikativni moduli informacijskog sustava u sportu |
Izvješće Ministarstva turizma i sporta (MINTS) |
Broj |
0 |
3 |
1. |
2026. |
Tri nova aplikativna modula integrirana su u nadograđeni Informacijski sustav u sportu (ISS):
|
202 |
C2.3. R4 |
Ključna etapa |
Optimizacija postupka izdavanja dozvola za ulaganja u povezivost |
Stupanje na snagu izmijenjenog pravnog okvira |
|
|
|
2. |
2022. |
Izmijenjenim pravnim okvirom podupire se optimizacija postupka izdavanja dozvola i omogućuje predstavljanje elektroničke komunikacijske infrastrukture u prostornim planovima. Novim će se okvirom smanjiti administrativno opterećenje i regulatorne prepreke povezane s izgradnjom mreža vrlo velikog kapaciteta, uključujući mreže 5G. |
203 |
C2.3. R4-I1 |
Ključna etapa |
Potpisivanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava za provedbu projekata u sklopu Okvirnog nacionalnog programa razvoja infrastrukture širokopojasnog pristupa (ONP) |
Izvješće Ministarstva mora, prometa i infrastrukture (MSTI) |
|
|
|
3. |
2023. |
Nakon postupka odabira potpisat će se ugovori o dodjeli bespovratnih sredstava za 20 projekata u okviru ONP-a. |
204 |
C2.3. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Širokopojasni pristup za kućanstva na područjima na kojima nema širokopojasne mreže sljedeće generacije
|
Izvješće Ministarstva mora, prometa i infrastrukture (MSTI) |
Broj |
386 000 |
486 000 |
2. |
2026. |
Najmanje 100 000 dodatnih kućanstava na područjima na kojima nema širokopojasne mreže sljedeće generacije bit će pokriveno širokopojasnim pristupom od najmanje 100 Mbit/s (koji se može nadograditi na 1 giga) u smjeru korisnika (preuzimanje) |
205 |
C2.3. R4-I2 |
Ključna etapa |
Potpisivanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava za izgradnju pasivne elektroničke komunikacijske infrastrukture |
Izvješće Ministarstva mora, prometa i infrastrukture (MSTI) |
|
|
|
1. |
2023. |
Potpisivanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava i početak provedbe projekta za izgradnju pasivne elektroničke komunikacijske infrastrukture |
206 |
C2.3. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Stanovništvo koje ima pristup mrežama 5G |
Izvješće Ministarstva mora, prometa i infrastrukture (MSTI) |
% (postotak) |
0 |
80 |
2. |
2026. |
U okviru projekta najmanje 80 % ruralnih i rijetko naseljenih područja (prosječne gustoće naseljenosti manje od 20/km²) bit će pokriveno mobilnim signalom 5G. |
J. KOMPONENTA 2.4.: UNAPREĐENJE UPRAVLJANJA DRŽAVNOM IMOVINOM
Poduzeća u državnom vlasništvu stvaraju oko 7 % dodane vrijednosti cjelokupnog gospodarstva i čine oko 4 % ukupne zaposlenosti. S obzirom na važnu ulogu poduzeća u državnom vlasništvu u hrvatskom gospodarstvu, poboljšanje korporativnog upravljanja takvim poduzećima i kontinuirano smanjenje portfelja državne imovine mogu dovesti do znatnog povećanja ukupne produktivnosti.
Cilj je ove komponente NPOO-a promicati gospodarski razvoj i povećati ukupnu učinkovitost poduzeća u državnom vlasništvu, i to sljedećim mjerama:
-dodatno smanjenje broja poduzeća u državnom vlasništvu,
-unapređenje upravljanja državnom imovinom,
-usklađivanje nacionalnog regulatornog okvira za korporativno upravljanje s međunarodnom dobrom praksom na temelju preporuka OECD-a,
-poboljšanje upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku i poduzećima u većinskom vlasništvu središnje države te jačanje koordinacije među nadležnim državnim tijelima,
-jačanje ljudskih kapaciteta za praćenje korporativnog upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu.
Komponentom se podržava ispunjenje preporuka za Hrvatsku o poboljšanju korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu i o intenziviranju prodaje tih poduzeća i neaktivne imovine (4. preporuka za Hrvatsku iz 2019.). Komponentom se doprinosi i ispunjenju obveza nakon pristupanja ERM-u II. kako bi se ojačalo upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu.
J.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C2.4. R1 – Revidiranje popisa poduzeća u državnom vlasništvu od posebnog interesa za Hrvatsku
Cilj je reforme racionalizirati državno vlasništvo donošenjem nove vlasničke politike kojom se utvrđuju kriteriji za stratešku imovinu i ažurira popis poduzeća u državnom vlasništvu koja su od posebnog interesa za Hrvatsku i objavljivanjem obrazložene odluke o tome zašto je određeno poduzeće zadržano na tom popisu.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2021.
Reforma C2.4. R2 – Poboljšanje korporativnog upravljanja u državnim poduzećima od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku i poduzećima u većinskom vlasništvu središnje države
S obzirom na važnost poduzeća u državnom vlasništvu za hrvatsko gospodarstvo, cilj je reforme poboljšati korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu.
Reforma uključuje donošenje novog posebnog zakona o državnim poduzećima radi provedbe preporuka OECD-a: i. uskladiti regulatorni okvir za korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu; ii. uspostaviti središnju koordinacijsku jedinicu za provedbu vlasničke politike u srednjoročnom razdoblju; i iii. ojačati autonomiju i neovisnost odbora poduzeća u državnom vlasništvu.
Reforma će biti dovršena do 31. ožujka 2024.
Reforma C2.4. R3 – Jačanje ljudskih kapaciteta za praćenje korporativnog upravljanja u državnim poduzećima
Cilj je reforme poboljšati ljudske kapacitete središnje države s pomoću osposobljavanja kako bi se utvrdili financijski i operativni ciljevi poduzeća u državnom vlasništvu i poboljšala koordinacija među nadležnim državnim tijelima.
Reforma uključuje mjere za jačanje institucijskih kapaciteta pružanjem obuke javnim službenicima u pogledu specifičnih kompetencija ovisno o gospodarskom sektoru djelovanja poduzeća u državnom vlasništvu.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Reforma C2.4. R4 – Nastavak privatizacije poduzeća u državnom vlasništvu koja nisu od posebnog interesa za Hrvatsku
Cilj je reforme nastaviti smanjivati broj poduzeća u državnom vlasništvu koja nisu od posebnog interesa za Hrvatsku prodajom putem javnog prikupljanja ponuda nakon što se, prema potrebi, ukinu postojeće rezervacije koje sprečavaju raspolaganje dionicama/udjelima tih društava.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Reforma C2.4. R5 – Optimizacija upravljanja nekretninama u državnom vlasništvu
Glavni je cilj reforme povećati komercijalizaciju i racionalizaciju, te dobit od nekretnina u državnom vlasništvu razvojem administrativnog informatičkog sustava za upravljanje portfeljem nekretnina u državnom vlasništvu. Očekuje se da će reforma dovesti do brže aktivacije i učinkovitijeg korištenja neiskorištene državne imovine.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
J.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
207 |
C2.4. R1 |
Ključna etapa |
Donesena nova odluka Vlade o državnim poduzećima od posebnog interesa za Hrvatsku |
Objava revidiranog popisa poduzeća u državnom vlasništvu od posebnog interesa za Hrvatsku u skladu s utvrđenim kriterijima |
|
|
|
4. |
2021. |
Vlada će donijeti i objaviti novu Odluku kojom će se utvrditi novi popis poduzeća u državnom vlasništvu od posebnog interesa za Hrvatsku. Odluka će uključivati obrazloženje zašto je određeno poduzeće zadržano na tom popisu. Poduzeća koja se nalaze na popisu, a za koja nije dokazano postojanje javnog interesa, bit će prenesena u portfelj Centra za restrukturiranje i prodaju (CERP) s ciljem monetizacije imovine. .
|
208 |
C2.4. R2 |
Ključna etapa |
Novi pravni okvir o poduzećima u državnom vlasništvu, u koji su ugrađene preporuke OECD-a |
Odredba o stupanju na snagu Zakona o državnim poduzećima i odgovarajućih odluka i odredaba |
|
|
|
1. |
2024. |
Novi pravni okvir za upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu uključivat će:
|
209 |
C2.4. R3 |
Ciljna vrijednost |
Plan osposobljavanja za resorna ministarstva i središnje koordinacijske jedinice u aktivnostima korporativnog upravljanja |
|
Broj |
0 |
40 |
2. |
2026. |
Najmanje 40 zaposlenika prošlo je osposobljavanje koje obuhvaća: novi regulatorni okvir za korporativno upravljanje; financijsko i računovodstveno osposobljavanje i upoznavanje s novim sustavom izvješćivanja; praćenje tehnoloških promjena u određenim sektorima odnosno industrijama i promjena u propisima te primjenu statističkih alata, modeliranje i automatizaciju rada na bazama podataka. Glavni je cilj tog osposobljavanja promicanje dobrog upravljanja vlasništvom. |
210 |
C2.4. R4 |
Ciljna vrijednost |
Dovršetak prodaje 90 državnih poduzeća koja nisu od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku i kojima upravlja CERP |
|
Broj |
0 |
90 |
2. |
2026. |
Za državna poduzeća koja nisu od posebnog interesa za Hrvatsku, koja zadovoljavaju uvjete za prodaju i za koja nije predviđen postupak restrukturiranja provest će se oglašavanje prodaje putem javnog prikupljanja ponuda, izravne ponude za kupnju članovima društva u slučaju postojanja prava prvokupa i ponude dionica na uređenom tržištu kapitala.
|
211 |
C2.4. R4 |
Ciljna vrijednost |
Dovršetak prodaje 20 poduzeća u državnom vlasništvu u portfelju CERP-a koja trenutačno nisu dostupna za prodaju. |
|
Broj |
0 |
20 |
2. |
2026. |
Za preostala društva u državnom vlasništvu koja nisu od posebnog interesa za Hrvatsku, a čijim dionicama/udjelima trenutno nije moguće raspolagati, poduzet će se sve aktivnosti radi ukidanja postojećih rezervacija koje sprečavaju raspolaganje dionicama/udjelima tih društava. Također, nakon ukidanja rezervacija dionica u dotičnim društvima, ako dionice koje su predmet rezervacije ne budu dodijeljene prijašnjim vlasnicima, istim će se bez odgađanja raspolagati na načine propisane zakonom. |
212 |
C2.4. R5 |
Ključna etapa |
Razviti informatički sustav i metodologiju za smanjenje portfelja imovine u državnom vlasništvu te brže i učinkovitije aktiviranje neiskorištene državne imovine |
IT sustav i metodologija razvijeni i primijenjeni |
|
|
|
4. |
2024. |
Dovršen razvoj IT sustava za upravljanje portfeljem imovine u državnom vlasništvu.
|
213 |
C2.4. R5 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje komercijalizacije, racionalizacije i aktivacije imovine u državnom vlasništvu |
|
Broj |
0 |
4 500 |
2. |
2026. |
Upravljanje državnom imovinom provodi se kako bi se podržalo smanjenje portfelja nestrateške imovine u državnom vlasništvu u Hrvatskoj te kako bi se brže i učinkovitije mobilizirala neiskorištena državna imovina te povećali njezini komercijalni ili društveni rezultati/dobit.
|
K. KOMPONENTA 2.5.: MODERNO PRAVOSUĐE SPREMNO ZA BUDUĆE IZAZOVE
Jedan je od osnovnih strateških ciljeva istaknutih u NPOO-u postizanje učinkovitog i djelotvornog pravosudnog sustava koji će doprinijeti razvoju gospodarstva i odgovoriti na očekivanja građana u pogledu daljnjeg jačanja vladavine prava. Komponenta uključuje jednu glavnu reformu kojom će se doprinijeti smanjenju broja neriješenih predmeta i skraćivanju sudskih postupaka.
Komponentom se podržava ispunjenje preporuka za Hrvatsku o potrebi daljnjeg skraćenja sudskih postupaka i o unapređenju elektroničke komunikacije na sudovima (4. preporuka za Hrvatsku iz 2019. i 4. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
Komponenta uključuje jednu reformu i šest ulaganja.
K.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma: C2.5. R1 – Povećanje učinkovitosti pravosudnog sustava za veće povjerenje građana
Cilj je reforme uspostavljanje pravnog, organizacijskog i tehnološkog okvira koji će doprinijeti smanjenju broja neriješenih predmeta, skraćivanju sudskih postupaka i usmjerenju na transparentno i učinkovito upravljanje pravosudnim sustavom.
Reforma uključuje sljedeće zakonodavne i postupovne promjene:
-specijalizirani godišnji akcijski planovi sudova koji sudovima služe kao smjernice za postizanje boljih pokazatelja uspješnosti. Provedbu akcijskih planova nadzire Ministarstvo pravosuđa i javne uprave,
-izmjene Stečajnog zakona i Zakona o stečaju potrošača s ciljem povećanja učinkovitosti stečajnog postupka, poboljšanja sustava imenovanja stečajnih upravitelja i nadzora obavljanja usluge, provedbe Direktive (EU) 2019/1023 i izmjene članka 212. Stečajnog zakona koji se odnosi na pobijanje radnji stečajnog dužnika,
-izmjene zakonodavnog okvira u području pravosuđa, među ostalim:
oizmjene Zakona o parničnom postupku i Zakona o upravnim sporovima radi skraćivanja sudskih postupaka, bržeg rješavanja upravnih sporova, smanjenja priljeva predmeta i smanjenja troškova,
oodobrenje novog Zakona o izvanparničnom postupku, kako bi se građanima olakšao pristup sudu, osigurala kvalitetna i transparentna pravna zaštita i otklonila pravna nesigurnost;
oizmjene Zakona o javnom bilježništvu s ciljem moderniziranja rada javnih bilježnika primjenom rješenja IKT-a,
oizmjene Zakona o zemljišnim knjigama radi elektroničkog vođenja predmeta, s ciljem omogućavanja učinkovitije preraspodjela predmeta unutar sudova,
oizmjene Zakona o sudovima i Zakona o područjima i sjedištima sudova, kojima će se omogućiti specijalizacija sudaca i uspostava specijaliziranih obiteljskih odjela u općinskim sudovima, s ciljem osiguravanja učinkovitije razine sudske zaštite za najranjivije skupine u društvu, djecu, i revidirati uvjeti za pružanje sudskog vještačenja i tumačenja, među kojima će važno mjesto zauzimati sustav obveznog stručnoj usavršavanja. Nadležnost za odlučivanje o statusnim pitanjima prenijet će se sa sudova na Ministarstvo pravosuđa i uprave te će se ojačati sustav nadzora nad radom te sustav njihove odgovornosti,
-donošenje novih Okvirnih mjerila za rad sudaca kojima se propisuje povećanje broja predmeta koje je potrebno riješiti, s ciljem poticanja rješavanja, osobito starijih, predmeta u većem broju. Nadalje, uvođenje alata za aktivno upravljanje predmetima na odabranim sudovima, uključujući Općinski građanski sud u Zagrebu, s ciljem povećanja učinkovitosti. To će obuhvaćati kreiranje kontrolnih popisa i alate za označivanje i samoprocjenu na temelju međunarodnog okvira za izvrsnost u pravosuđu.
Reforma uključuje sljedeće organizacijske promjene:
-osnivanje četiriju centara za mirenje na trgovačkim sudovima u Zagrebu, Splitu, Osijeku i Rijeci te izmjene Zakona o mirenju kako bi se doprinijelo daljnjem unapređenju instituta dobrovoljnog mirenja u parničnim i upravnim sporovima te smanjiti trajanje i troškovi postupaka,
-uvođenje novih programa osposobljavanja u okviru programa pravosudne izobrazbe pravosudnih dužnosnika i službenika pravosudnih tijela u Pravosudnoj akademiji s naglaskom na:
orazvoj vještina (vještine vođenja i upravljanja za predsjednike sudova, upravljanje sudovima za ravnatelje sudskih uprava i komunikacijske vještine za osoblje sudova – tri programa),
opromicanje vladavine prava i temeljnih prava visokokvalitetnim obrazovanjem u hrvatskom pravosuđu,
ospecijalizirane programe osposobljavanja za suce u stečajnim postupcima i osposobljavanje sudaca u području obiteljskog prava.
Reforma uključuje sljedeće tehnološke promjene koje će se podržati ulaganjima C2.5. R1-I1, C2.5. R1-I2 i C2.5. R1-I3.
-izmjenu Zakona o kaznenom postupku kako bi se omogućila primjena IKT-a u kaznenim postupcima, uključujući uvođenje održavanja ročišta na daljinu, proširenje mogućnosti davanja iskaza na daljinu za žrtve kaznenih dijela, mogućnost komunikacije s odvjetnicima putem sigurne video-veze i pripreme za ročišta okrivljenicima u istražnom zatvoru te uvođenje e-komunikacije,
-osiguravanje elektroničkih alata i odgovarajućih administrativnih kapaciteta Državnom sudbenom vijeću (DSV) i Državnoodvjetničkom vijeću (DOV) radi poboljšanja kvalitete njihova rada. Provest će se povećanje ljudskih resursa za 50 % (zapošljavanjem najmanje četiriju osoba) i povezivanje DSV-a i DOV-a sa Zajedničkim informacijskim sustavom zemljišnih knjiga i katastra (ZIS) i informacijskim sustavom Porezne uprave kako bi se uspostavio učinkovit mehanizam za provjeru imovinskih kartica državnih službenika.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.5. R1-I1 – Unapređenje sustava za upravljanje sudskim predmetima (eSpis)
Cilj je ulaganja dodatno nadograditi sustav eSpis (svih modula, a pogotovo modula e-Komunikacija radi omogućavanja elektroničke komunikacije za sve sudionike sudskih postupaka) i prelazak na centralizirano hardversko i softversko rješenje koje će omogućiti bolje i jeftinije buduće nadogradnje i održivost razvoja, ali i stabilnost, operabilnost i sigurnost sustava eSpis.
Ulaganje uključuje dodavanje novih funkcionalnosti u sustav eSpis radi poboljšanja digitalizacije pravosudnog sustava:
-potpuna elektronička dostava dokumenata e-građanima s korisničkim poštanskim sandučićima i informacije o elektroničkoj dostavi u slučaju slanja dokumenata fizičkom dostavom,
-poboljšano korisničko iskustvo na temelju provedbe akcijskog plana koji sadržava preporuke o tehničkim i informatičkim aspektima (preporuke o upravnim i poslovnim procesima i tehničke preporuke),
-nova arhitektura integrirana u CDU (Državni oblak) radi otklanjanja sistemskih uskih grla, povećanja stabilnosti i omogućavanja interoperabilnosti s drugim sustavima.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C2.5. R1-I2 – Unapređenje informacijskog sustava zemljišnih knjiga i katastra
Cilj je povećati opseg i kvalitetu povezanih zemljišnoknjižnih i katastarskih podataka u Bazi zemljišnih podataka (BZP) s trenutačnih 3,86 % za dodatnih 60 % te primjenom softverskog modula (virtualni asistent) temeljenog na umjetnoj inteligenciji povećati učinkovitost rada u zemljišnoknjižnim postupcima, a građanima i poslovnim subjektima pružiti korisničku podršku i poticaj za uređenje zemljišnoknjižnog i katastarskog stanja. Ulaganje će se provesti s krajnjim ciljem do 100 % stope završenosti (60 % do 2026.).
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C2.5. R1-I3 – Razvoj alata za javnu objavu i pretraživanje sudskih odluka
Cilj je ulaganja uspostaviti sustav objave svih sudskih odluka uz prethodnu automatsku anonimizaciju primjenom posebnog softvera te ih objaviti na jedinstvenom javno dostupnom portalu uz razrađene mogućnosti pretraživanja., uz poštovanje pravila o zaštiti osobnih podataka.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C2.5. R1-I4 – Projektiranje i provedba projekta Trga pravde u Zagrebu za poboljšanje pristupa pravosuđu i učinkovitost trgovačkih postupaka i upravnih sporova
Cilj je ulaganja modernizirati fizičku infrastrukturu i osigurati odgovarajuće uvjete za rad trgovačkih i upravnih sudova sa sjedištem u Zagrebu premještanjem upravnih i trgovačkih sudova sa sjedištem u Zagrebu na centralnu lokaciju. Nadalje, u cilju provedbe reformske mjere osnaživanja mirenja nužno je osigurati odgovarajuće infrastrukturne preduvjete za rad Centra za mirenje koji se također planira smjestiti na Trg pravde.
Ulaganje uključuje izgradnju podzemne garaže površine 50 000 m2 i zgrade površine 24 000 m2.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje: C2.5. R1-I5 – Provedba mjera povezanih s energetskom učinkovitošću u obnovi zastarjelih objekata pravosudnih tijela
Cilj je ulaganja modernizirati i povećati učinkovitost rada dijela pravosudnih i kaznenih tijela na državnom području Hrvatske provedbom mjera povezanih s energetskom učinkovitošću, što će doprinijeti zelenoj tranziciji. Ukupno 20 zgrada pravosudnog sustava udovoljava standardima racionalne upotrebe energije i toplinske zaštite. Ulaganje se u prosjeku odnosi na obnovu barem srednje dubine, kako je definirana u Preporuci Komisije obnovi zgrada (EU) 2019/786, kojom se postiže barem 30 %-tno smanjenje potražnje za primarnom energijom; ili postići u prosjeku barem 30 %-tno smanjenje izravnih i neizravnih emisija stakleničkih plinova u odnosu na emisije prije obnove. Nadalje, pristup zgradama prilagodit će se osobama s invaliditetom. Za to ulaganje prednost se daje pravosudnim tijelima smještenima u gospodarski slabije razvijenim dijelovima Hrvatske.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2024.
Ulaganje: C2.5. R1-I6 – Stabilna i otporna IT infrastruktura informacijskog sustava pravosuđa
Cilj je ulaganja dodatno ažurirati i konsolidirati postojeće aplikacije za Državni oblak (CDU) i dalje razvijati infrastrukturu informacijskih sustava u pravosuđu kako bi se osigurala potpuna provedba akcijskih planova na nacionalnoj razini i razini EU-a. Uspostavit će se nova mrežna arhitektura i ugraditi nova mrežna oprema kako bi se povećala sigurnost informacijskih sustava i poduprli potrebni mrežni kapaciteti (posebno zbog migracije IT sustava u Državni oblak i povećane stabilnosti aplikacija). Svi prvostupanjski sudovi bit će opremljeni i ispunjivati uvjete za održavanje ročišta na daljinu.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
K.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
214 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Osigurani elektronički alati i odgovarajući administrativni kapaciteti za DSV i DOV |
Osigurani elektronički alati i odgovarajući administrativni kapaciteti za DSV i DOV |
|
|
|
1. |
2022. |
U funkciji su elektronički alati i odgovarajući administrativni kapaciteti za DSV i DOV namijenjeni poboljšanju kvalitete njihova rada. Njihovi ljudski resursi povećat će se za 50 % u odnosu na osnovnu vrijednost iz 2021. (zapošljavanjem najmanje četiriju osoba), a DSV i DOV će se povezati sa ZIS-om i informacijskim sustavom Porezne uprave kako bi se uspostavio učinkovit mehanizam za provjeru imovinskih kartica državnih službenika. |
215 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Stečajnog zakona i Zakona o stečaju potrošača |
Stupanje na snagu Stečajnog zakona i Zakona o stečaju potrošača |
|
|
|
2. |
2022. |
Izmjene Stečajnog zakona i Zakona o stečaju potrošača (objava u Narodnim novinama), kojima će se osigurati veća učinkovitost stečajnih postupaka, poboljšati sustav organizacije i imenovanja stečajnih upravitelja i nadzor pružanja usluge, preventivno djeluju na potencijalno povećanje broja predmeta zbog posljedica pandemije bolesti COVID-19 i izmjena članka 212. Stečajnog zakona koji se odnosi na pobijanje radnji stečajnog dužnika. |
216 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Zakona o kaznenom postupku |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o kaznenom postupku |
|
|
|
2. |
2022. |
Izmjena Zakona o kaznenom postupku kojom se omogućava primjena IKT-a u kaznenim postupcima, uključujući uvođenje održavanja ročišta na daljinu, proširenje mogućnosti davanja iskaza na daljinu za žrtve kaznenih dijela, mogućnost komunikacije s odvjetnicima putem sigurne video-veze i pripreme za ročišta okrivljenicima u istražnom zatvoru te uvođenje e-komunikacije. |
217 |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Novi edukacijski programi uvedeni su u program stručnog usavršavanja pravosudnih dužnosnika i službenika |
|
Broj |
0 |
6 |
1. |
2023. |
Šest novih edukacijskih programa provodi se kao dio programa stručnog usavršavanja pravosudnih dužnosnika i službenika u Pravosudnoj akademiji:
|
218 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena zakonodavnog okvira u području pravosuđa s novim Zakonom o izvanparničnom postupku |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o parničnom postupku, Zakona o upravnim sporovima, Zakona o zemljišnim knjigama, Zakona o sudovima, Zakona o područjima i sjedištima sudova, Zakona o javnom bilježništvu i novog Zakona o izvanparničnom postupku |
|
|
|
2. |
2023. |
I. izmjene Zakona o parničnom postupku i Zakona o upravnim sporovima, kojima će se omogućiti skraćivanje sudskih postupaka, brže rješavanje upravnih sporova, smanjenje priljeva predmeta i smanjenje troškova;
|
219 |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Uspostava četiriju centara za mirenje na trgovačkim sudovima u Zagrebu, Splitu, Osijeku i Rijeci i donesene izmjene Zakona o mirenju |
|
Broj |
0 |
4 |
2. |
2023. |
Izmjene Zakona o mirenju, kojima će se dodatno unaprijediti institut dobrovoljnog mirenja u parničnim i upravnim sporovima i smanjiti trajanje i troškovi postupaka. U Zagrebu, Splitu, Osijeku i Rijeci osnovat će se četiri centra za mirenje u za osposobljavanje izmiritelja i provedbu postupaka mirenja. Središnji centar u Zagrebu i područni centri u Splitu, Osijeku i Rijeci nalazit će se na istome mjestu kao i trgovački sudovi ili Visoki trgovački sud Republike Hrvatske, a strankama će se omogućiti potrebna stručna podrška. |
220 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Donesena nova Okvirna mjerila za rad sudaca i uveden alat za aktivno upravljanje sudskim predmetima. |
Donesena nova Okvirna mjerila za rad sudaca i uveden alat za aktivno upravljanje predmetima |
|
|
|
3. |
2023. |
Okvirna mjerila za rad sudaca kojima se propisuje povećanje broja predmeta koje je potrebno riješiti, s ciljem poticanja rješavanja, osobito starijih, predmeta u većem broju. Primjena alata za aktivno upravljanje sudskim predmetima u odabranim sudovima, uključujući Općinski građanski sud u Zagrebu, što će dovesti do veće učinkovitosti (izrada kontrolnih lista, posebno označavanje, alati za samoprocjenu temeljeni na Međunarodnom okviru za sudsku izvrsnost) |
221 |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Skraćivanje trajanja parničnih i trgovačkih predmeta |
|
Broj |
655 |
455 |
2. |
2026. |
U usporedbi s 2020.: Skraćivanje trajanja parničnih i trgovačkih predmeta, kako je definirano u Pregledu stanja u pravosuđu EU-a, za najmanje 200 dana. |
222. |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje ukupnog broja svih neriješenih predmeta |
|
Broj |
464 770 |
302 100 |
2. |
2026. |
U usporedbi s 2020.: Smanjenje ukupnog broja neriješenih predmeta za najmanje 35 % |
223 |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela predmeta starijih od 3 godine u ukupnom broju neriješenih predmeta |
|
% (postotak) |
16 |
8 |
2. |
2026. |
U usporedbi s 2020.: Smanjen udio predmeta starijih od tri godine u ukupnom broju neriješenih predmeta na najviše 8 % |
224 |
C2.5. R1-I1 |
Ključna etapa |
Sustav eSpis nadograđen je novim funkcijama i nova arhitektura integrirana je u CDU |
Provode se nova digitalna rješenja radi unapređenja digitalizacije pravosudnog sustava, uključujući nadogradnju sustava eSpis i integraciju nove arhitekture u CDU. |
|
|
|
4. |
2024. |
Uvest će se nove funkcionalnosti radi poboljšanja digitalizacije pravosudnog sustava:
|
225 |
C2.5. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Dovršeno je 60 % zemljišnoknjižnih i katastarskih podataka, uz krajnji cilj dovršetka do 100 %. |
|
% (postotak) |
3,86 |
60 |
2. |
2026. |
Do 2026. je dovršeno 60 % zemljišnoknjižnih i katastarskih podataka, uz krajnji cilj dovršetka do 100 %. |
226 |
C2.5. R1-I3 |
Ključna etapa |
Sustav eSpis nadograđen je novim funkcijama i nova arhitektura integrirana je u CDU |
Provode se nova digitalna rješenja radi unapređenja digitalizacije pravosudnog sustava, uključujući nadogradnju sustava eSpis i integraciju nove arhitekture u CDU. |
|
|
|
4. |
2024. |
Nove funkcionalnosti uključuju objavljivanje svih prvostupanjskih i drugostupanjskih sudskih odluka na internetu uz razrađene mogućnosti pretraživanja i automatiziranu anonimizaciju kojom se poštuju pravila o zaštiti osobnih podataka |
227 |
C2.5. R1-I4 |
Ciljna vrijednost |
Ishođena uporabna dozvola za novoizgrađenu zgradu na Trgu pravde u Zagrebu kao preduvjet za preseljenje trgovačkog i upravnog suda, Centra za mirenje i Pravosudne akademije |
|
Broj |
0 |
1 |
2. |
2026. |
Izrada idejnog, glavnog i provedbenog projekta i ishođenje dozvola potrebnih za izgradnju Trga pravde u Zagrebu na temelju kojih će se objaviti javni natječaji za građevinske radove, stručni nadzor i vođenje projekta. Nakon dovršetka izgradnje dobivena je uporabna dozvola za jednu novoizgrađenu zgradu na Trgu pravde. Ulaganje se odnosi na izgradnju nove zgrade čija je potražnja za primarnom energijom barem 20 % niža od zgrade gotovo nulte energije. |
228 |
C2.5. R1-I5 |
Ciljna vrijednost |
Novoobnovljene zgrade sudova koje udovoljavaju Tehničkom propisu o racionalnoj upotrebi energije i toplinskoj zaštiti u zgradama |
|
Broj |
0 |
20 |
2. |
2024. |
Dovršit će se obnova 20 stambenih zgrada. Novoobnovljene zgrade udovoljavat će standardima racionalne potrošnje energije i toplinske zaštite. Ulaganje se u prosjeku odnosi na obnovu barem srednje dubine, kako je definirana u Preporuci Komisije obnovi zgrada (EU) 2019/786, kojom se postiže barem 30 %-tno smanjenje potražnje za primarnom energijom; ili postići u prosjeku barem 30 %-tno smanjenje izravnih i neizravnih emisija stakleničkih plinova u odnosu na emisije prije obnove. Uz to, pristup zgradama nije prilagođen osobama s invaliditetom, a uz tu prilagodbu provest će se i usklađivanje sa standardima protupožarne i tehničke zaštite te funkcionalno uređenje interijera. U tom će se ciklusu ulaganja prednost dati pravosudnim tijela smještenima u gospodarski slabije razvijenim dijelovima Hrvatske. |
229 |
C2.5. R1-I6 |
Ključna etapa |
Svi prvostupanjski sudovi opremljeni su i ispunjuju uvjete za održavanje ročišta na daljinu. |
Održavanje ročišta na daljinu na svim prvostupanjskim sudovima |
|
|
|
4. |
2022. |
Ispunjeni su preduvjeti za održavanje ročišta na daljinu na svim prvostupanjskim sudovima |
230 |
C2.5. R1-I6 |
Ključna etapa |
Nadogradnja i optimizacija infrastrukture IKT-a u svim pravosudnim tijelima |
Nadograđena i optimizirana infrastruktura IKT-a u svim pravosudnim tijelima |
|
|
|
4. |
2025. |
Nadograđena je i optimizirana infrastruktura IKT-a s višim stupnjem interoperabilnosti u pravosudnim tijelima koja omogućava siguran i kontinuirano stabilan rad cjelokupnog komunikacijskog sustava koji povezuje 218 lokacija pravosudnih i kaznenih tijela te preko 10 000 korisnika u komunikacijsku mrežu |
L. KOMPONENTA 2.6.: SPREČAVANJE I SUZBIJANJE KORUPCIJE
Cilj je ove komponente NPOO-a ojačati okvir za sprečavanje i sankcioniranje korupcije provedbom sljedećih mjera: i. povećanje učinkovitosti, koherentnosti i otvorenosti nadležnih tijela u borbi protiv korupcije, ii. unapređenje provedbe Zakona o pravu na pristup informacijama, iii. unapređenje korporativnog upravljanja trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave i iv. jačanje kapaciteta sudske zaštite u postupcima javne nabave.
Komponentom se podržava ispunjenje preporuke za Hrvatsku o potrebi daljnjeg jačanja okvira za sprečavanje i sankcioniranje korupcije kako bi se zajamčilo zakonito, transparentno i učinkovito korištenje javnih sredstava (4. preporuka za Hrvatsku iz 2019.).
L.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma: C2.6. R1 – Povećanje učinkovitosti, koherentnosti i otvorenosti nadležnih tijela u borbi protiv korupcije kroz digitalizaciju, jačanje transparentnosti i unapređenje koordinacije
Reformom će se poboljšati koordinacija i suradnja tijela uključenih u provedbu nacionalnih antikorupcijskih dokumenata primjenom informacijske tehnologije. Razvit će se i informacijska platforma za jasno informiranje građana o postojećem zakonodavnom okviru u području sprečavanja korupcije te o dostupnim alatima. Očekuje se da će reforma povećati djelotvornost cjelokupnog okvira antikorupcijske politike.
Reforma uključuje:
-novu Strategiju suzbijanja korupcije za razdoblje 2021.–2030. radi jačanja institucionalnog i normativnog okvira za borbu protiv korupcije, jačanja transparentnosti i otvorenosti rada tijela javne vlasti, jačanja sustava integriteta i upravljanja sukobom interesa, jačanja antikorupcijskih potencijala u sustavu javne nabave, informiranja javnosti o štetnosti korupcije, nužnosti prijavljivanja nepravilnosti i jačanja transparentnosti, izmjene Zakona o sprečavanju sukoba interesa, kojima će se proširiti područje primjene Zakona kako bi se obuhvatila društva u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave i društava u vlasništvu takvih društava, uvelo obvezno podnošenje imovinskih kartica i uklonili potencijalni sukobi interesa,
-izmjene Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju nepravilnosti kako bi se odredbe Zakona poboljšale i uskladile s pravnom stečevinom EU-a,
-donošenje novog kodeksa etike za saborske zastupnike i kodeksa etike za dužnosnike u izvršnoj vlasti radi pružanja smjernica o sukobima interesa i drugim pitanjima povezanima s integritetom,
-uvođenje informatičkog mehanizma za provedbu i praćenje provedbe nacionalnih antikorupcijskih mjera,
-povećanje ljudskog i tehnološkog kapaciteta antikorupcijskih tijela u pravosudnom sustavu radi skraćivanja prosječnog trajanja sudskih postupaka za kaznena djela korupcije i organiziranog kriminaliteta za 200 dana.
Reforma će biti u potpunosti provedena do 30. lipnja 2026.
Ulaganje: C2.6. R1-I1 – Uključivanje šire javnosti u borbu protiv korupcije provođenjem komunikacijskih kampanja o štetnosti korupcije, nužnosti sprečavanja i pravnoj zaštiti prijavitelja
Cilj je ulaganja informiranje šire javnosti, dužnosnika i službenika javne uprave o štetnosti korupcije, nužnosti njezina sprečavanja i suzbijanja te o postojećim kanalima prijavljivanja i mehanizmima zaštite prijavitelja nepravilnosti. Ulaganje uključuje nacionalnu informativnu kampanju kojom će se građane potaknuti na prijavljivanje nepravilnosti. Informativna kampanja uključivat će sadržaj kojim se promovira odgovornost i transparentniji rad javne uprave te informacije o očekivanim standardima rada institucija, o mehanizmima komuniciranja s institucijama, o poduzetim antikoruptivnim aktivnostima u smjeru kreiranja kulture netolerancije spram korupcije te o funkcioniranju antikorupcijskih mehanizama.
Informativnom kampanjom omogućit će se da postojeća antikorupcijska rješenja postanu vidljiva i prepoznatljiva većini hrvatskih građana te će se osvijestiti širu javnost o postojanju pravnog okvira za sprečavanje korupcije i zaštiti koju taj pravni okvir pruža. Koristit će se razni komunikacijski kanali, kao što su medijske kampanje, konferencije i druga događanja, okrugli stolovi za državne dužnosnike i nevladine organizacije, radionice za novinare i školsko obrazovanje.
Ulaganje će biti u potpunosti izvršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje: C2.6. R1-I2 – Digitalizacija etičkog sustava državnih službenika
Ulaganje uključuje razvoj i puštanje u rad elektroničkog sustava upravljanja etičkom infrastrukturom radi moderniziranja i unapređenja rada povjerenika za etiku, Etičkog povjerenstva i službenika zaposlenih u Službi za etiku i integritet.
Ulaganje će biti u potpunosti izvršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje: C2.6. R1-I3 – Unapređenje IT sustava imovinskih kartica državnih dužnosnika
Cilj je ulaganja dodatno ojačati postupke podnošenja i obrade imovinskih kartica dužnosnika automatiziranjem određenih postupaka u postojećem informatičkom sustavu za podnošenje izvješća o imovinskom stanju dužnosnika.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2024.
Ulaganje: C2.6. R1-I4 – Podrška učinkovitosti u suzbijanju korupcije i organiziranog kriminaliteta
Cilj je ulaganja osnažiti učinkovitost u suzbijanju korupcije i organiziranog kriminaliteta jačanjem ljudskih i infrastrukturnih kapaciteta Policijskog nacionalnog ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (PNUSKOK). Ulaganje uključuje obnovu i opremanje pametnom tehnologijom četiriju regionalnih centara Policijskog nacionalnog ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (PNUSKOK). Preuređenjem starih i dotrajalih smještajnih kapaciteta objekata u Zagrebu i Splitu stvorit će se preduvjeti za funkcioniranje svih centara u sustavu regionalnih centara za borbu protiv organiziranog i teškog kriminaliteta te gospodarskog kriminaliteta i korupcije. U novouređenim prostorima održavat će se edukacije, treninzi i razmjena dobre prakse, i to među sastavnicama PNUSKOK-a i u okviru edukacije i obuke policijskih službenika kriminalističke policije iz svih policijskih uprava, čime će se uspostaviti nova razina u suzbijanju organiziranog kriminaliteta s preventivnog i represivnog aspekta.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2025.
Reforma: C2.6. R2 – Unapređenje provedbe Zakona o pravu na pristup informacijama
Zakon o pravu na pristup informacijama glavni je instrument za ostvarivanje Ustavom zajamčenog prava građana na pristup informacijama kojima raspolažu javna tijela kako bi se osigurala transparentnost i otvorenost države i suzbijanje korupcije. Reforma uključuje dubinsku evaluaciju Zakona i njegovih učinaka na ostvarivanje prava na pristup informacijama, iz perspektive korisnika i iz perspektive javnih tijela, nakon čega slijedi donošenje izmjena Zakona o pravu na pristup informacijama, u skladu s preporukama iz evaluacije.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Reforma: C2.6. R3 – Unapređenje korporativnog upravljanja u trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) uprave
Cilj je reforme unaprijediti učinkovitost, transparentnost i odgovornost lokalnih društava u državnom vlasništvu provedbom OECD-ovih preporuka za Hrvatsku koje se odnose na korporativno upravljanje i ocijeniti učinke provedbe Antikorupcijskog programa za trgovačka društva u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave za razdoblje 2021.–2020.
Reforma uključuje:
-izradu priručnika za primjenu OECD-ovih preporuka o korporativnom upravljanju u društvima u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave,
-jačanje nadzora nad pridržavanjem postojećih zakonskih obveza u smislu osiguravanja više razine transparentnosti u radu jedinica lokalne i uprave, društava u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave te uvođenje i provedbu funkcije usklađenosti u svim pravnim osobama koje imaju obvezu njezine uspostave,
-edukacije poduzeća o važnosti provedbe antikorupcijskih politika, uvođenja etičkog kodeksa i bolje uspostavljene funkcije usklađenosti jer time društva potvrđuju kako pažljivo provode prevenciju neetičnog ponašanja, kao i organizacijsku kulturu koja potiče etičko ponašanje i poštovanje zakona.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Reforma: C2.6. R4 – Jačanje kapaciteta sudske zaštite u postupcima javne nabave
Cilj je reforme ojačati pravosudnu zaštitu u postupcima javne nabave održavanjem edukativnih radionica za suce za koje se očekuje da će povećati njihovo znanje i svijest o upravljanju korupcijskim rizicima u javnoj nabavi i sudskoj zaštiti u postupcima javne nabave. Provest će se radionice u organizaciji Pravosudne akademije u okviru cjeloživotnog stručnog usavršavanja pravosudnih dužnosnika.
Reforma će biti provedena do 30. lipnja 2024.
L.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
231 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje nove Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje 2021.–2030. |
Nova Strategija suzbijanja korupcije za razdoblje 2021.–2030. donesena je u Saboru i objavljena u Narodnim novinama |
|
|
|
3. |
2021. |
Strategija uključuje mjere za upravljanje korupcijskim rizicima u prioritetnim područjima i ispunjenje sljedećih pet ciljeva:
|
232 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje novog Zakona o sprečavanju sukoba interesa |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o sprečavanju sukoba interesa |
|
|
|
4. |
2021. |
Zakon o sprečavanju sukoba interesa izmijenit će se kako bi se: i. proširilo područje primjene Zakona u pogledu adresata, uključujući poduzeća u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave i poduzeća u vlasništvu takvih poduzeća, ii. obvezalo određene kategorije adresata da svake godine u zadanom roku podnesu imovinske kartice, iii. riješili mogući sukobi interesa, iv. regulirala mogućnost boljeg određivanja kazni za kršenje propisa uvođenjem načela proporcionalnosti i regulirali određeni aspekti razdoblja zastare, uključujući prijedloge Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa o tome kako poboljšati zakon u praksi i iv. pružila pravna osnova za izradu modela etičkog kodeksa članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i regionalne uprave, za čije bi donošenje, provedbu i nadzor bila zadužena predstavnička tijela. |
233 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju nepravilnosti |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju nepravilnosti |
|
|
|
4. |
2022. |
Izmijenit će se Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti kako bi se: i. poboljšale odredbe Zakona, ii. razjasnio pojam povjerljive osobe i iii. predvidjela dostava potvrde o registraciji. |
234 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje kodeksa etike za saborske zastupnike i kodeksa etike za dužnosnike u izvršnoj vlasti |
Stupanje na snagu Kodeksa etike za saborske zastupnike i Kodeksa etike za dužnosnike u izvršnoj vlasti |
|
|
|
4. |
2023. |
Kodeksom etike za saborske zastupnike i kodeksom etike za dužnosnike u izvršnoj vlasti pružit će se smjernica o sukobima interesa i drugim pitanjima povezanima s integritetom. |
235 |
C2.6. R1 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje proračuna za osoblje antikorupcijskih tijela u pravosudnom sustavu. |
|
Broj |
100 |
110 |
2. |
2024. |
Povećanje proračuna za osoblja za 10 % u odnosu na 2020. (uključujući zapošljavanje i mobilnost u pravosudnom sustavu) |
236 |
C2.6. R1 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje proračuna za nabavu informatičkih alata i opreme u pravosudnim tijelima za potrebe istraživanja za kaznena djela korupcije i organiziranog kriminaliteta |
|
Broj |
100 |
120 |
2. |
2024. |
Povećanje proračuna za 20 % u odnosu na 2020. za računalne usluge i IT opremu u antikorupcijskim tijelima u pravosudnom sustavu |
237 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Uvođenje informacijskog sustava za praćenje provedbe nacionalnih antikorupcijskih mjera |
U funkciji je novi informacijski sustav za praćenje provedbe nacionalnih antikorupcijskih mjera |
|
|
|
4. |
2025. |
Uvođenje informacijskog sustava/platforme za praćenje različitih područja sprečavanja korupcije: (1) zaštita prijavitelja nepravilnosti, (2) pravo na pristup informacijama, (3) lobiranje, (4) sukob interesa, (5) umrežavanje i koordinacija državnih tijela za izradu, provedbu i praćenje provedbe nacionalnih strateških i provedbenih dokumenata, (6) vođenje, ažuriranje i objava popisa društava u državnom vlasništvu i društava u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave, (7) prijavljivanje pučkom pravobranitelju, omogućavanje brže komunikacije, razmjene podataka i bolje koordinacije među tijelima uključenima u izradu, provedbu i praćenje provedbe nacionalnih antikorupcijskih mjera i informiranje javnosti o postojećem zakonodavnom okviru u području prevencije korupcije. |
238 |
C2.6. R1 |
Ciljna vrijednost |
Skraćivanje prosječnog trajanja sudskih postupaka za kaznena djela korupcije i organiziranog kriminaliteta |
|
Broj |
999 |
799 |
2. |
2026. |
Skraćivanje prosječnog trajanja sudskih postupaka za kaznena djela korupcije i organiziranog kriminaliteta za 200 dana u odnosu na 1. tromjesečje 2021. (999 dana) |
239 |
C2.6. R1-I1 |
Ključna etapa |
Ocjena učinaka nacionalne informativne kampanje protiv korupcije |
Objava izvješća Ministarstva pravosuđa i uprave o procjeni učinaka |
|
|
|
2. |
2025. |
Objavljena studija s preporukama o evaluaciji učinaka nacionalne medijske kampanje. Poseban naglasak stavit će se na informiranje javnosti o štetnosti korupcije i djelovanju postojećih antikorupcijskih mehanizama, s ciljem jačanja uloge građana u sinergijskom antikorupcijskom djelovanju. |
240 |
C2.6. R1-I2 |
Ključna etapa |
Uspostava informacijskog sustava za upravljanje etičkom infrastrukturom u državnoj službi |
Informacijski sustav u potpunosti je razvijen i pušten u rad |
|
|
|
4. |
2025. |
Razvit će se i uvesti u rad elektronički sustav upravljanja etičkom infrastrukturom s ciljem moderniziranja i poboljšanja rada povjerenika za etiku, Etičkog povjerenstva i službenika zaposlenih u Službi za etiku i integritet, s funkcijama za obradu barem sljedećih kategorija pritužbi:
|
241 |
C2.6. R1-I3 |
Ključna etapa |
unaprijeđeni informacijski sustavi imovinskih kartica državnih dužnosnika i pravosudnih dužnosnika |
Informacijski sustavi nadograđeni su i provedeni |
|
|
|
2. |
2024. |
Postojeći sustav za podnošenje imovinskih kartica dužnosnika poboljšat će se tako što će se omogućiti automatsko učitavanje podataka iz dostupnih javnih izvora i poboljšati preduvjeti za provjeru informacija sadržanih u imovinskim karticama državnih službenika i pravosudnih dužnosnika. |
242 |
C2.6. R1-I4 |
Ciljna vrijednost |
Nadogradnja i pametna digitalizacija četiriju regionalnih centara Policijskog nacionalnog ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (PNUSKOK) |
|
Broj |
0 |
4 |
2. |
2025. |
Regionalni PNUSKOK u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku obnovit će se, u potpunosti digitalizirati i opremiti pametnom tehnologijom i modernom funkcionalnom opremom, čime će se osigurati funkcionalni uvjeti za rad i smještaj službenika. Obnova će uključivati i energetsku obnovu objekata, ali bez obveze ispunjenja zahtjeva za minimalnu uštedu energije od 30 %. IT oprema u sva četiri regionalna centra zamijenit će se novom suvremenom opremom koja omogućuje primjenu suvremenih softverskih alata i rješenja te pametnih tehnologija. U centrima u Splitu i Zagrebu osnovat će se i novi laboratoriji koji će biti opremljeni svom potrebnom tehničkom opremom i softverskim alatima s licencijama za digitalnu forenziku. Kako bi se moderniziralo i ubrzao postupak čuvanja dokaza, sva četiri regionalna centra bit će opremljena serverima za pohranu digitalnih dokaza. Očekuje se da će to doprinijeti sistematizaciji dokaza i racionaliziranju troškova jer će se osigurati pohrana i korištenje digitalnih dokaza s jedne lokacije. |
243 |
C2.6. R2 |
Ključna etapa |
Vrednovanje učinaka Zakona o pravu na pristup informacijama |
Objava izvješća o vrednovanju Zakona o pravu na pristup informacijama |
|
|
|
4. |
2023. |
Objavljena je studija s preporukama o procjeni učinaka Zakona o pravu na pristup informacijama i njegovu učinku na segment ostvarivanja Ustavom zajamčenog prava iz perspektive korisnika i tijela javne vlasti. Preporuke će se uzeti u obzir u kontekstu budućih izmjena Zakona o pravu na pristup informacijama. |
244 |
C2.6. R3 |
Ključna etapa |
Primjena OECD-ovih preporuka o korporativnom upravljanja društvima u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave |
Objava priručnika za primjenu OECD-ovih preporuka o korporativnom upravljanju društvima u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave |
|
|
|
1. |
2024. |
Objavljen priručnik o:
|
245 |
C2.6. R3 |
Ključna etapa |
Procjena učinaka provedbe Antikorupcijskog programa za poduzeća u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave za razdoblje 2021.–2022. |
Objava izvješća Ministarstva pravosuđa i uprave o procjeni učinaka |
|
|
|
2. |
2026. |
Metodologija razvijena u izvješću omogućit će procjenu učinaka provedbe Antikorupcijskog programa za poduzeća u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave i budućih takvih dokumenata. Na temelju rezultata procjene učinaka provedenog Programa i preporuka, u Izvješću će se navesti prioriteti i djelovanja budućih antikorupcijskih dokumenata u tom području. |
246 |
C2.6. R4 |
Ciljna vrijednost |
Edukacija sudaca o upravljanju korupcijskim rizicima u javnoj nabavi i sudskoj zaštiti u postupcima javne nabave. |
|
Broj |
0 |
80 |
2. |
2024. |
Ukupno 80 sudaca upravnih sudova educirat će se o upravljanju korupcijskim rizicima u javnoj nabavi i sudskoj zaštiti u postupcima javne nabave. U tu svrhu Pravosudna akademija organizirat će četiri radionice kao dio cjeloživotnog osposobljavanja pravosudnih dužnosnika, u obliku klasičnog/redovnog osposobljavanja i učenja na daljinu ovisno o okolnostima, kako bi se dodatno ojačala sudska zaštita u postupcima javne nabave. |
M. KOMPONENTA 2.7.: JAČANJE FISKALNOG OKVIRA
Komponenta je usmjerena na daljnje jačanje fiskalnog okvira i fiskalne discipline novim Zakonom o proračunu kako bi se unaprijedili proračunski procesi, poboljšalo financijsko izvještavanje i razvio model makroekonomskih projekcija.
Jačanje fiskalnog okvira jedan je od glavnih elemenata unapređenja održivosti javnih financija, koja pak doprinosi makroekonomskoj stabilnosti te stvara preduvjete za povećanje potencijalne stope rasta, kao i za ekonomski oporavak i otpornost.
Komponentom se ispunjuju preporuke za Hrvatsku o jačanju fiskalnog okvira (1. preporuka za Hrvatsku iz 2019.) i o provođenju fiskalnih politika s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija (1. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
M.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma 1 (C2.7. R1) – Unapređenje fiskalnog planiranja i izvještavanja
Cilj je reforme izmijeniti Zakon o proračunu i unaprijediti proračunske procese i s njima povezane proračunske dokumente, kao i financijsko izvještavanje, te tako osigurati razvoj učinkovitog i održivog sustava upravljanja javnim financijama.
Reforma uključuje:
-izradu i donošenje novog Zakona o proračunu,
-osiguravanje potpune funkcionalnosti Povjerenstva za fiskalnu politiku imenovanjem novog predsjednika na temelju javnog natječaja.
Reforma će biti dovršena do 31. ožujka 2022.
Reforma 2 (C2.7. R2) – Razvoj strukturnog makroekonomskog modela hrvatskog gospodarstva
Cilj je reforme razviti strukturni makroekonomski model hrvatskog gospodarstva, pogodan za izradu srednjoročnih makroekonomskih prognoza, simulaciju učinaka ekonomskih politika i procjenu utjecaja šokova te u konačnici ojačati kapacitete MINFIN-a za izradu proračunskih prognoza.
Reforma će biti dovršena do 30. rujna 2022.
M.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Indikativni vremenski plan dovršetka |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
247 |
C2.7. R1 |
Ključna etapa |
Jačanje fiskalnog okvira donošenjem Zakona o proračunu radi unapređenja proračunskih procesa |
Stupanje na snagu novog Zakona o proračunu |
|
|
|
4. |
2021. |
U novom Zakonu o proračunu utvrdit će se postupci i ključni dokumenti za izradu, donošenje i izvršenje državnog proračuna, proračuna jedinica lokalne i regionalne uprave i njihovih izvanproračunskih korisnika, okvir zaduživanja jedinica lokalne i regionalne uprave, praćenje korištenja vlastitih i namjenskih prihoda te predviđanje i kontrola buduće potrošnje uključujući višegodišnje obveze, čime će se omogućiti i veća fleksibilnost u provedbi projekata EU-a te usklađenost s Direktivom Vijeća 2011/85 kako bi se uspostavio učinkovitiji sustav financijskog i statističkog izvještavanja. |
248 |
C2.7. R1 |
Ključna etapa |
Osiguravanje potpune funkcionalnosti Povjerenstva za fiskalnu politiku |
Sabor imenuje novog predsjednika Povjerenstva za fiskalnu politiku |
|
|
|
4. |
2021. |
Imenovanjem novog predsjednika Povjerenstva za fiskalnu politiku osigurava se potpuna funkcionalnost Povjerenstva i provedba Zakona o fiskalnoj odgovornosti (NN 111/2018) |
249 |
C2.7. R2 |
Ključna etapa |
Razvoj strukturnog makroekonomskog modela za hrvatsko gospodarstvo namijenjenog izradi srednjoročnih makroekonomskih prognoza, proračunskom planiranju i analizi ekonomskih politika |
Razvoj i primjena potpuno funkcionalnog strukturnog makroekonomskog modela za hrvatsko gospodarstvo namijenjenog izradi projekcija na kojima se temelji godišnji proračun |
|
|
|
3. |
2022. |
Razvit će se strukturni makroekonomski model hrvatskog gospodarstva za izradu srednjoročnih makroekonomskih prognoza, simulaciju učinaka ekonomskih politika i utjecaja šokova te u konačnici ojačati kapaciteti MINFIN-a za izradu proračunskih prognoza. Početni model razvit će se do kraja 2021. i postat će u potpunosti operativan do sredine 2022., čime će se omogućiti izrada projekcija na kojima se temelji proračun za 2023. Rezultati modela koristit će se za pripremu proračunskih dokumenata, poboljšavajući kvalitetu srednjoročnih proračunskih prognoza, a time i održivost javnih financija. |
N. KOMPONENTA 2.8.: JAČANJE OKVIRA ZA SPREČAVANJE PRANJA NOVCA
Cilj je komponente jačanje kapaciteta hrvatskih tijela (nadzorna tijela, Ured za sprečavanje pranja novca, tijela za kazneni progon) u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma, poboljšanju njihove koordinacije i suradnje i daljnjem informiranju svih uključenih dionika.
Reforma je u skladu s hrvatskim Akcijskim planom za sudjelovanje u ERM-u II.
N.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C2.8. R1 – Educiranje o potrebi sprečavanja pranja novca
Cilj je reforme održati učinkovitost financijskog sustava u skladu s međunarodnim normama uz istovremeno sprečavanje nezakonitih financijskih tokova, i to uspostavom okvira za redovito educiranje u svim nadležnim ustanovama i tijelima, radi provedbe mjera za sprečavanje pranja novca.
Provedba je trebala biti dovršena do 31. prosinca 2020.
Reforma C2.8. R2 – Jačanje suradnje Ureda za sprečavanje pranja novca i nadzornih tijela
Cilj je reforme jačanje suradnje Ureda za sprečavanje pranja novca i nadzornih tijela. To će se postići izmjenom sporazuma o suradnji između financijskih nadzornih tijela i Ureda za sprečavanje pranja novca i održavanjem redovnih sastanaka u okviru Međuinstitucionalne radne skupine za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma (MIRS) s ciljem poboljšanja razmjene informacija i dobre prakse u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Reforma C2.8. R3 – Dovršetak provedbe Akcijskog plana za smanjenje identificiranih rizika od pranja novca i financiranja terorizma
Opći je cilj reforme provesti Akcijski plan za smanjenje identificiranih rizika od pranja novca i financiranja terorizma u Hrvatskoj koji je donijela Vlada. Akcijski plan sadržava mjere namijenjene, primjerice, jačanju administrativnih kapaciteta Ureda za sprečavanje pranja novca, Financijskog inspektorata i nadzornih tijela, povećanju broja nadzornih aktivnosti, poboljšanju informatičke infrastrukture i pružanju edukacije zaposlenicima svih obveznika provedbe s ciljem jačanja suradnje i administrativnih kapaciteta.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2021.
Reforma C2.8. R4 – Unapređenje nadzora sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma koji se temelji na procjeni rizika u financijskom sektoru u Hrvatskoj
Glavni cilj reforme je ojačati institucionalne i administrativne kapacitete provedbom preporuka izdanih u okviru Instrumenta tehničke pomoći o razvoju pristupa temeljenog na procjeni rizika u borbi protiv pranja novca i nadzora sprečavanja pranja novca.
Reformom se doprinosi općem poboljšanju okvira za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma u Hrvatskoj te istodobno olakšava ispunjenje obveza iz Akcijskog plana za sudjelovanje u ERM-u II.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
N.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Indikativni vremenski plan dovršetka |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
250 |
C2.8. R1 |
Ključna etapa |
Redovito educiranje svih nadležnih tijela |
Uspostavljen okvir za kontinuirano osposobljavanje zaposlenika obveznika izvještavanja o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma |
|
|
|
4. |
2020 |
Okvir za kontinuirano usavršavanje osoblja svih izvještajnih institucija i nadležnih tijela, uključujući službenike za praćenje sprečavanja pranja novca i upravljanje kreditnim institucijama, koje provode nadzorna tijela i Ured za sprečavanje pranja novca. Inicijative usavršavanja predviđene u sklopu okvira usredotočit će se na informiranje o pristupu temeljenom na procjeni rizika pri provedbi mjera dubinske analize korisnika i o obvezi prijave sumnjivih aktivnosti. Okvirom je predviđeno da nadzorna tijela i Ured za sprečavanje pranja novca ustanovama i tijelima redovito dostavljaju ažurirane informacije o novostima u području pranja novca. |
251 |
C2.8. R2 |
Ključna etapa |
Nastavak suradnje Ureda za sprečavanje pranja novca i nadzornih tijela |
Potpisan je ažurirani sporazum o suradnji između Ureda za sprečavanje pranja novca i nadzornih tijela o razmjeni informacija i suradnji |
|
|
|
4. |
2020 |
Ažurirani sporazum o suradnji između Ureda za sprečavanje pranja novca i nadzornih tijela o razmjeni informacija i suradnji koji će uključivati:
|
252 |
C2.8. R2 |
Ciljna vrijednost |
Ojačati nadzor redovnim sastancima skupine MIRS |
|
Broj |
0 |
12 |
4. |
2024. |
Kako bi se uskladile nadzorne prakse, poboljšala razmjena iskustava i znanja među nadzornim tijelima te razmijenile informacije, skupina MIRS održat će najmanje 12 sastanaka od kraja 2020. do kraja 2024. Skupina MIRS ojačat će suradnju između svih tijela odgovornih za nadzor provedbe mjera i aktivnosti iz Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma. Skupina MIRS posebno će pratiti: i. učinkovitu razmjenu statističkih podataka o provedenom nadzoru, ii. razmjenu iskustava u području nadzora, iii. razmjenu informacija o nepravilnostima otkrivenima u primjeni Zakona, iv. jačanje i koordinaciju aktivnosti nadzora i v. razmjenu informacija o planovima nadzora. |
253 |
C2.8. R3 |
Ključna etapa |
Potpuna provedba novog Akcijskog plana za smanjenje identificiranih rizika od pranja novca i financiranja terorizma na temelju ažurirane Nacionalne procjene rizika. |
Potpuna provedba novog Akcijskog plana za smanjenje identificiranih rizika od pranja novca i financiranja terorizma daljnjim jačanjem suradnje i razmjene informacija |
|
|
|
4. |
2021. |
Na temelju Nacionalne procjene rizika od pranja novca i financiranja terorizma u Republici Hrvatskoj, Akcijski plan za smanjenje identificiranih rizika od pranja novca i financiranja terorizma u potpunosti će se provesti do 31. prosinca 2021. Akcijski plan sadržavat će mjere za smanjenje utvrđenih rizika, javnopravna i druga tijela koja su određena nositeljima pojedinih mjera te rok za provedbu mjera. Planom će se uzeti u obzir rizici koje su utvrdila nadzorna tijela (Hrvatska narodna banka, Financijski inspektorat, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga), Ured za sprečavanje pranja novca, Državno odvjetništvo Republike Hrvatske i zakonom propisani obveznici (banke i dr.). Dodatno će se ojačati suradnja i razmjena informacija među svim odgovornim ustanovama i tijelima. |
254 |
C2.8. R4 |
Ključna etapa |
Jačanje nadzora financijskog sektora na temelju procjene rizika u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma |
Potpuna provedba pojačanih postupaka i metodologija nadzora na temelju procjene rizika, razvijena u okviru projekta Instrumenta za tehničku potporu (TSI) „Nadzor sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma koji se temelji na procjeni rizika u financijskom sektoru u Hrvatskoj” kako bi se učinkovito ublažili utvrđeni rizici pranja novca i financiranja terorizma |
|
|
|
4. |
2023. |
Nadležna tijela poduzet će mjere, ako je potrebno donošenjem propisa, za jačanje nadzora financijskog sektora na temelju procjene rizika Hrvatske narodne banke i Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i primjenom pristupa temeljenog na procjeni rizika razvijenog u skladu s rezultatima tehničke pomoći pružene u okviru instrumenta za tehničku potporu. Te će mjere ojačati institucionalni i administrativni kapaciteti i doprinijeti poboljšanju učinkovitosti cijelog sustava sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma u Hrvatskoj te u konačnici poboljšati cjelokupni okvir za sprečavanje pranja novca u Hrvatskoj. |
255 |
C2.8. R4 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje broja nadzornih aktivnosti na terenu na temelju utvrđenih rizika od pranja novca i financiranja terorizma |
|
% (postotak) |
0 |
25 |
4. |
2025. |
U okviru snažnijeg pristupa sprečavanju i nadzoru sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma koji se temelji na procjeni rizika, nadzorna tijela će povećati svoje izravne nadzorne aktivnosti na temelju utvrđenih rizika od pranja novca i financiranja terorizma za 25 % u odnosu na 2019. |
O. KOMPONENTA 2.9.: JAČANJE OKVIRA ZA JAVNU NABAVU
U cilju jačanja okvira za javnu nabavu i njegova usklađivanja s EU-ovom najboljom praksom, ova komponenta NPOO-a uključuje mjere unapređenja sustava izobrazbe u području javne nabave, jačanja sustava sudske zaštite uvođenjem obveznih e-žalbi i poticanjem primjene inovativne javne nabave. Poboljšani sustav javne nabave će među ostalim doprinijeti borbi protiv korupcije i dovesti do bolje apsorpcije sredstava EU-a. Očekuje se da će se time poboljšati poslovno okruženje, povećati privatna ulaganja, produktivnost i stvaranje novih radnih mjesta.
Komponenta uključuje tri reforme i jedno ulaganje s ciljem povećanja transparentnosti i učinkovitosti sustava javne nabave u Hrvatskoj. Doprinijet će i unapređenju sprečavanja korupcije, osobito na lokalnoj razini (preporuka za Hrvatsku iz 2019.) i jačanju kapaciteta i učinkovitosti hrvatske javne uprave (preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
O.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma: C2.9. R1 – Kontinuirano provođenje izobrazbe u području javne nabave
Cilj je reforme unaprijediti sustav izobrazbe u području javne nabave razvijanjem novih alata za stjecanje teorijskih i praktičnih znanja, profesionalnih vještina i kompetencija u svrhu stručne, ekonomične, učinkovite i djelotvorne provedbe postupaka javne nabave na svim razinama. Temeljit će se na sveobuhvatnom pristupu jačanju konkurentnosti dionika u sustavu javne nabave ugrađivanjem rezultata analize radnog opterećenja u okviru ulagačkog djelovanja C2.9. R1-I1. Konkretno, u analizi će se utvrditi potrebe za kontinuiranim i planiranim osposobljavanjem ključnih zaposlenika u području javne nabave na temelju matrice kompetencija u kojoj je definirano 30 kompetencija i vještina.
Zatim, Europski okvir kompetencija za stručnjake za javnu nabavu (ProcurCompEU), koji služi kao zajednički referentni okvir za stručnjake za javnu nabavu, uvest će se u hrvatski sustav izobrazbe do 31. prosinca 2023. Taj će okvir pojedincima olakšati identifikaciju i oblikovanje osobnih i stručnih kompetencija. Naručitelji će ga koristiti za procjenu i poboljšanje učinkovitosti javne nabave u svojim organizacijama. Pružatelji izobrazbe u javnoj nabavi koristit će za razvoj sveobuhvatnih programa učenja i osposobljavanja.
Općim programima osposobljavanja, koji su otvoreni i ponuditeljima, povećat će se razina znanja i vještina ponuditelja u provedbi postupaka javne nabave, čime će se poboljšati razina sudjelovanja i uspješnost MSP-ova u javnoj nabavi.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje: C2.9. R1-I1 – Analiza radnog opterećenja zaposlenika ključnih ustanova u sustavu javne nabave
Ulaganjem će se provesti analiza radnog opterećenja kako bi se utvrdio broj sudionika, potrebne kompetencije osoblja i potrebna poboljšanja sustava naknada. Očekuje se da će se provedbom preporuke iz analize postići i održati optimalan broj visokokvalificiranih, motiviranih kadrova koji odgovaraju potrebama ključnih ustanova u sustavu javne nabave.
Mjera uključuje:
-analizu radnog opterećenja tijela za javnu nabavu uključenih u upravljanje fondovima EU-a,
-opis zadaća koje obavljaju,
-definiciju potrebnih kompetencija.
Analiza radnog opterećenja temeljit će se na povijesnim podacima o radnom opterećenju, uzimajući u obzir trendove povećanja radnog opterećenja, uključujući potrebu za kontinuiranim i planiranim usavršavanjem kadrova u određenim temama povezanima s javnom nabavom poput strateške, društveno odgovorne, održive i inovativne javne nabave te s pristupom MSP-ova tržištu javne nabave.
Rezultati analize upotrijebit će se za definiranje potreba za kontinuiranim i planiranim usavršavanjem kadrova ključnih ustanova u sustavu javne nabave (MINGOR, Središnja agencija za financiranje i ugovaranje – SAFU i Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave – DKOM).
Mjera će biti dovršena do 30. rujna 2022.
Reforma: C2.9. R2 – Jačanje sustava pravne zaštite u javnoj nabavi
Cilj je reforme doprinijeti smanjenju administrativnog opterećenja povezanog sa sustavom sudske zaštite, pospješiti borbu protiv korupcije skraćenjem prosječnih rokova rješavanja žalbenih predmeta i nadograditi i dodatno proširiti funkcije postojećeg sustava javne nabave.
Reforma uključuje izmjene zakonodavnog okvira za javnu nabavu radi uvođenja e-žalbe kao obveznog alata u sustavu javne nabave i smanjenja prosječnog roka rješavanja žalbenih predmeta. Mjerom u okviru ove komponente poboljšava se funkcioniranje sustava e-Žalba standardizacijom podataka i daljnjim razvojem postojeće IT platforme.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Reforma: C2.9. R3 – Inovativna javna nabava
Cilj je reforme poticati primjenu inovativnih proizvoda i usluga javne nabave, čime će se doprinijeti povećanju transparentnosti postupka javne nabave, privući više privatnih dionika te stvoriti pravedniji i konkurentniji sustav javne nabave u Hrvatskoj.
U okviru ove reforme MINGOR i HAMAG BICRO će:
-donijeti plan inovativne javne nabave, uključujući hodogram za naručitelje o provedbi inovativnih zahtjeva u okviru planiranih javnih nabava,
-uspostaviti sustav praćenja i ocjenjivanja za inovativnu javnu nabavu,
-donijeti priručnik za naručitelje s uputama za provođenje postupaka javne nabave povezane s inovacijama,
-ojačati kapacitete hrvatskih naručitelja u postupcima inovativne javne nabave pružanjem edukacija,
-informirati zainteresirane dionike iz privatnog sektora o postupcima inovativne javne nabave.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
O.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
256 |
C2.9. R1 |
Ključna etapa |
Smjernice za poboljšanje sudjelovanja MSP-ova u postupcima javne nabave i njihovo objedinjavanje |
Objava smjernica na Portalu javne nabave |
|
|
|
3. |
2022. |
U svrhu dodatnog poticanja uključivanja MSP-ova u postupke javne nabave, izradit će se i objaviti smjernice za naručitelje i ponuditelje kojima će se poticati sudjelovanje MSP-ova na tržištu javne nabave. Smjernice će uključivati i najvažnije odredbe Zakona o javnoj nabavi kojima je cilj MSP-ovima olakšati natjecanje za ugovore o javnoj nabavi. Nastavit će se suradnja s poslovnim udruženjima u provođenju ciljane izobrazbe ponuditelja u postupcima javne nabave. Smjernice će se pripremiti na temelju rezultata projekta u okviru Programa potpore strukturnim reformama. |
257 |
C2.9. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene Pravilnika o izobrazbi u području javne nabave |
Stupanje na snagu izmjena Pravilnika o izobrazbi u području javne nabave |
|
|
|
1. |
2023. |
Izmjene zakonodavnog okvira radi poboljšanja izobrazbe u javnoj nabavi uključuju: i. utvrđivanje nastavnog programa za Programe usavršavanja, definiranje kompetencija i ciljeve učenja; ii. integriranje alata ProcurCompEU u obvezni program obuke i certificiranja u javnoj nabavi i iii. zahtjev za provedbom kvalitativne procjene održanih izobrazbi.
|
258 |
C2.9. R1 |
Ključna etapa |
Integriranje ciljanog okvira za kontinuirano osposobljavanje službenika za javnu nabavu u skladu s okvirom ProcurCompEU u obvezni program obuke i certificiranja u javnoj nabavi. |
Stupanje na snagu okvira za kontinuirano osposobljavanje službenika za javnu nabavu u skladu s okvirom ProcurCompEU |
|
|
|
4. |
2023. |
Alat ProcurCompEU prilagodit će se hrvatskim specifičnostima i integrirati u postojeći obvezni program obuke i certificiranja službenika u javnoj nabavi. Kreirat će se podstranica na Portalu javne nabave na kojoj će alati ProcurCompEU biti dostupni i slobodni za upotrebu svim dionicima u sustavu javne nabave, a nadležno tijelo državne uprave za politiku javne nabave pružat će potporu u njegovoj provedbi u praksi i nadzor. |
259 |
C2.9. R1-I1 |
Ključna etapa |
Objava neovisne analize i konkretnih preporuka za poboljšanje upravljanja opterećenjem svih kadrova u ključnim ustanovama u sustavu javne nabave (MINGOR, SAFU, DKOM) |
Objava analize radnog opterećenja zaposlenika ključnih ustanova u sustavu javne nabave (MINGOR, SAFU i DKOM) s akcijskim planom za provedbu preporuka i mjera o ljudskim resursima |
|
|
|
3. |
2022. |
Neovisni vanjski stručnjaci provest će sveobuhvatnu analizu radnog opterećenja kadrova u ključnim ustanovama u sustavu javne nabave uključenima u fondove EU-a, uključujući opis poslova koje obavljaju te potrebne kompetencije i kompenzacijski sustav. Objavljeno izvješće neovisnih stručnjaka temeljit će se na sveobuhvatnoj analizi uloga i radnog opterećenja u sustavu javne nabave, na temelju usporedbe povijesnih podataka o radnom opterećenju s trendovima povećanja radnog opterećenja, uključujući potrebu za usavršavanjem u određenim područjima, kao što je održiva javna nabava i pristup MSP-ova. Izvješće će uključivati akcijski plan za provedbu mjera i preporuka za poboljšanje kako bi se osiguralo zapošljavanje i zadržavanje visokokvalificiranih kadrova. |
260 |
C2.9. R2 |
Ključna etapa |
Izmjene zakonodavnog okvira za javnu nabavu kojima e-žalba postaje obvezan način izjavljivanja žalbe |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o javnoj nabavi i podzakonskih propisa (Pravilnik o žalbi u postupcima javne nabave) |
|
|
|
3. |
2022. |
Izmijenit će se i zakonodavni okvir javne nabave (Zakon o javnoj nabavi i odgovarajući podzakonski akti) kako bi se uvela e-žalba kao obvezan način ostvarivanja pravne zaštite u sustavu javne nabave. |
261 |
C2.9. R2 |
Ciljna vrijednost |
Skraćivanje prosječnog roka rješavanja žalbenih predmeta i donošenja odluka na 28 dana od dana zaprimanja žalbe |
|
Broj |
34 |
28 |
2. |
2026. |
Očekuje se da će uvođenje obveznih e-žalbi skratiti prosječne rokove rješavanja žalbenih predmeta i procesnih zlouporaba u DKOM-u. Time će se pojednostavniti i ubrzati dostava pismena izravnom elektroničkom komunikacijom sa strankama te će se stvoriti preduvjeti za poboljšanje učinkovitosti i skraćivanje žalbenih postupaka bez utjecaja na kvalitetu odluka DKOM-a. Broj dana od datuma primitka žalbe smanjit će se za najmanje šest dana u odnosu na osnovnu vrijednost od 34 dana. |
262 |
C2.9. R2 |
Ciljna vrijednost |
Skraćivanje prosječnog roka na 14 dana od dana kompletiranja dokumentacije žalbenog predmeta |
|
Broj |
16 |
14 |
2. |
2026. |
Očekuje se da će uvođenje obveznih e-žalbi skratiti prosječne rokove rješavanja žalbenih predmeta i procesnih zlouporaba u DKOM-u. Time se pojednostavnjuje i ubrzava dostava pismena izravnom elektroničkom komunikacijom sa strankama, stvaraju se preduvjeti za poboljšanje učinkovitosti i skraćenje žalbenih postupaka bez utjecaja na kvalitetu odluka DKOM-a te se za barem šest dana smanjuje broj dana od dana primitka žalbe. |
263 |
C2.9. R3 |
Ključna etapa |
Programi i aktivnosti namijenjeni oblikovanju i upravljanju inovativne javne nabave |
Uspostavljen program za pružanje stručne pomoći i edukacije naručiteljima u inovativnoj javnoj nabavi |
|
|
|
1. |
2024. |
Uz tehničku pomoć hrvatske institucije uspostavit će programe za pružanje stručne pomoći naručiteljima u postupcima inovativne javne nabave. Konkurentni centar za inovativnu javnu nabavu, osnovan u okviru HAMAG-BICRO-a ojačat će se te će se njegovi zaposlenici educirati za samostalno pružanje edukacija o inovativnoj javnoj nabavi. Administrativni kapacitet MINGOR-a ojačat će se na isti način. Izvješće o napretku u vezi s jačanjem kapaciteta bit će izrađeno do prvog tromjesečja 2024. |
264 |
C2.9. R3 |
Ciljna vrijednost |
Edukacija službenika za javnu nabavu o inovativnoj javnoj nabavi |
|
% (postotak) |
0 |
75 |
4. |
2025. |
Na temelju izrađenih materijala za osposobljavanje za tehničku pomoć, kao i osposobljavanja koje pružaju vanjski stručnjaci u okviru ključne etape 252 HAMAG BICRO u suradnji s MINGOR-om osposobit će barem 75 % službenika za javnu nabavu naručitelja navedenih u Planu, na temelju plana provedbe osposobljavanja za razdoblje 2024.–2025. |
P. KOMPONENTA 3.1.: REFORMA OBRAZOVNOG SUSTAVA
Obrazovni sustav u Hrvatskoj suočen je s višestrukim problemima. Korištenje formalne skrbi i sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju (RPOO) među najnižima su u EU-u, uglavnom zbog nedostatne infrastrukture RPOO-a i manjka odgajatelja, pri čemu velike regionalne razlike pogoršavaju nejednakosti. Obvezni ciklus školovanja (u trajanju od osam godina) godinu je kraći od standarda EU-a. Broj nastavnih sati u osnovnim školama također je niži od prosjeka EU-a jer mnoge škole rade u smjenama zbog nedostatka infrastrukture. Uspješnost učenika u svim osnovnim vještinama ispod je prosjeka EU-a. Stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja među najnižima je u Uniji. Sudjelovanje u obrazovanju odraslih također je vrlo nisko.
Cilj je ove komponente nastojati riješiti navedene probleme. Komponenta uključuje sveobuhvatnu reformu obrazovnog sustava čiji je cilj povećati pristup obrazovanju i kvalitetu obrazovanja na svim razinama obrazovanja. Uključuje i komplementarna infrastrukturna ulaganja u digitalne infrastrukture RPOO-a, škola i visokih učilišta.
Komponentom se doprinosi ispunjenju preporuka upućenih Hrvatskoj u zadnje dvije godine: „provesti reformu sustava obrazovanja i poboljšati pristup obrazovanju i osposobljavanju na svim razinama te njihovu kvalitetu i relevantnost za tržište rada” (2. preporuka za Hrvatsku iz 2019.) i „promicati stjecanje vještina” (2. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
P.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C3.1. R1 – Strukturna reforma sustava odgoja i obrazovanja
Cilj je reforme poduprijeti pristup obrazovanju i kvalitetu obrazovanja na svim razinama obrazovanja.
·Rani i predškolski odgoj i obrazovanje (RPOO)
Cilj je reforme poboljšati pristup RPOO-u za djecu od tri godine do početka osnovnog obrazovanja. Cilj je osigurati da sva djeca, posebno ona iz socioekonomski ugroženih skupina 18 , mogu pohađati RPOO.
Cilj je reforme osigurati dodatne nastavnike za RPOO koji su posebno osposobljeni za RPOO, čime će se doprinijeti osiguravanju primjerenog broja nastavnika u srednjoročnom razdoblju. Pored toga, reforma će obuhvatiti i novi model financiranja kako bi se osigurala dugoročna održivost financiranja RPOO-a te povećani doprinos države u financiranju RPOO-a, uzimajući u obzir financijske sposobnosti lokalnih općina. Očekuje se da će to pozitivno utjecati na priuštivost RPOO-a
Očekuje se da će reforma povećati broj sati programa ranog i predškolskog odgoja za djecu u dobi godinu dana prije polaska u osnovnu školu te da će uvesti pravo na zajamčeno mjesto u RPOO-u za djecu u dobi između četiri godine i dobi za polazak u osnovnu školu.
·Osnovne škole
Cilj je reforme povećati kvalitetu nastave i ishoda učenja, posebno za djecu u nepovoljnom socioekonomskom položaju, uvođenjem jednosmjenske cjelodnevne nastave u osnovnim školama i povećanjem broja obveznih nastavnih sati. Reformom se nastoji poduprijeti i kontinuirani razvoj nastavnika te sustavno vanjsko vrednovanje ishoda učenja u osnovnim školama.
Reformom će se izmijeniti Zakon o obrazovanju kako bi se uveo novi model cjelodnevne nastave u osnovnim školama te izmijenio minimalni broj obveznih nastavnih sati i kurikulum za osnovne škole, što će biti popraćeno programima sustavnog razvoja učitelja.
Taj dio mjera obuhvaćenih reformom bit će dovršen do 31. prosinca 2023.
·Srednje škole
Cilj je reforme povećati relevantnost srednjoškolskog obrazovanja povećanjem broja upisa u opće srednje škole (gimnazije), uz istodobno smanjenje udjela strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO) i poboljšanje relevantnosti strukovnih programa u odnosu na tržište rada.
Reformom se doprinosi konsolidaciji brojnih postojećih programa srednjeg strukovnog obrazovanja tako što će se smanjiti viškovi strukovnih programa i povećati relevantnost programa u odnosu na tržište rada. Reformom će se uvesti novi kurikulumi temeljeni na kvalifikacijama i profesionalnim standardima Hrvatskog kvalifikacijskog okvira (HKO), koji će biti popraćeni razvojem novog nastavnog materijala i stručnim osposobljavanjem nastavnika u strukovnom obrazovanju.
Taj dio mjera obuhvaćenih reformom bit će dovršen do 31. prosinca 2023.
·Obrazovanje odraslih
Cilj je reforme povećati kvalitetu i relevantnost obrazovanja odraslih. Novim Zakonom o obrazovanju odraslih uskladit će se programi obrazovanja odraslih sa standardima kvalifikacija iz registra Hrvatskog kvalifikacijskog okvira (HKO). Očekuje se da će se time olakšati priznavanje stečenog znanja i vještina. Reformom će se predvidjeti i uvođenje individualnih obrazovnih računa kako bi se svakoj osobi omogućilo sudjelovanje u cjeloživotnom učenju. Reformom će se uvesti i sustav vrednovanja ustanova za obrazovanje odraslih.
Taj dio mjera obuhvaćenih reformom bit će dovršen do 31. prosinca 2023.
Ovu reformu podupiru tri ulaganja (C3.1. R1-I1, C3.1. R1-I2 i C3.1. R1-I3).
Ulaganje C3.1. R1-I1 – Izgradnja, dogradnja, rekonstrukcija i opremanje ustanova RPOO-a
Cilj je ulaganja poduprijeti pristup RPOO-u u Hrvatskoj. To uključuje izgradnju novih i obnovu postojećih objekata RPOO-a s ciljem otvaranja 22 500 novih mjesta u RPOO-u. Očekuje se da će ulaganje dovesti do smanjenje regionalnih nejednakosti u dostupnosti RPOO-a.
Izgradnja i obnova objekata RPOO-a temeljit će se na rezultatima analize potreba, uzimajući u obzir postojeći infrastrukturni kapacitet i demografska kretanja, uz detaljni prikaz postojeće mreže objekata RPOO-a i projekciju budućih potreba.
Ulaganja će se provoditi na lokalnoj razini te se očekuje da će gradovi i općine sudjelovati u pozivima za realizaciju infrastrukturnih projekata na njihovu području.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C3.1. R1-I2 – Izgradnja, dogradnja, rekonstrukcija i opremanje osnovnih škola za potrebe jednosmjenskog rada i cjelodnevne nastave
Cilj je mjere poduprijeti prelazak na cjelodnevnu nastavu u osnovnim školama u Hrvatskoj. To uključuje izgradnju novih osnovnih škola i nadogradnju postojećih, s ciljem da svi učenici osnovnih škola mogu pohađati cjelodnevnu nastavu.
Izgradnja i obnova osnovnih škola temelji se na procjeni potreba za ulaganjima u infrastrukturu, uzimajući u obzir kapacitete škola i demografska kretanja. Ulaganja će se provoditi na lokalnoj razini te se očekuje da će gradovi i općine sudjelovati u pozivima za realizaciju infrastrukturnih projekata na njihovu području.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C3.1. R1-I3 – Izgradnja, dogradnja, rekonstrukcija i opremanje srednjih škola
Cilj je mjere povećati broj upisa u opće srednje škole (gimnazije) povećanjem fizičkih infrastrukturnih kapaciteta. To uključuje izgradnju novih srednjih škola i nadogradnju postojećih, uključujući sportske infrastrukture škola kako bi se postigao cilj od 9 000 dodatnih učenika u općem srednjoškolskom obrazovanju.
Izgradnja i obnova škola koje vode programe srednjoškolskog obrazovanja temeljit će se na procjeni postojećih kapaciteta i potreba za dodatnom fizičkom infrastrukturom.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Reforma C3.1. R2 – Modernizacija visokog obrazovanja
Cilj je te reforme poboljšati dostupnost, kvalitetu i relevantnost visokog obrazovanja u odnosu na tržište rada te povećati udio osoba s kvalifikacijama u visokom obrazovanju, posebno iz ranjivih i nedovoljno zastupljenih skupina.
Reforma uključuje donošenje novog Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju i novog Zakona o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju kako bi se uveo novi učinkoviti model financiranja za javna sveučilišta i druge javna visoka učilišta. Novi model financiranja temeljit će se na transparentnim kriterijima i pokazateljima ostvarenosti rezultata povezanih s razvojnim ciljevima pojedine institucije. Očekuje se da će uvođenje novog modela financiranja provesti programskim sporazumima koji obuhvaćaju znanstveno-istraživačku i nastavnu djelatnost sveučilišta u razdoblju od dvije godine.
Osim toga, reformom se nastoji bolje uskladiti obrazovanje s potrebama tržišta rada. Nastavit će se utvrđivati standardi kvalifikacija za sve kvalifikacije koje se stječu u visokom obrazovanju te ih uvrštavati u registar Hrvatskog kvalifikacijskog okvira (HKO). Očekuje se da će se time poboljšati usklađenost kvalifikacija koje se stječu u visokom obrazovanju s potrebama tržišta rada. Reformom će se uspostaviti i digitalni registar diploma, što je korak prema razvoju sustava za praćenje osoba s kvalifikacijama kako bi se omogućilo praćenje zapošljivosti takvih osoba.
Reformom će se podupirati i bliskije veze između aktivnosti poučavanja i znanstvenog istraživanja, internacionalizacija i sudjelovanje hrvatskih sveučilišta u alijansama Europskih sveučilišta budućnosti te digitalna transformacija visokog obrazovanja.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C3.1. R2-I1 – Digitalna transformacija visokog obrazovanja
Cilj je ulaganja poduprijeti digitalnu transformaciju visokog obrazovanja i olakšati e-učenje. Uključuje ulaganja u digitalnu nastavnu infrastrukturu i digitalne nastavne alate.
Ulaganje uključuje i nabavu opreme za učionice (kao što su projektori, sustavi za snimanje video i audio-lekcija, ozvučenje, kamere, softverska oprema za arhiviranje digitalnih nastavnih materijala) te infrastrukturne opreme (kao što su elektroinstalacije, mrežni LAN, bežična mreža) potrebne za upotrebu digitalne nastavne opreme.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
P.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
265 |
C3.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmijenjenog pravnog okvira za obrazovanje odraslih |
Stupanje na snagu izmijenjenog pravnog okvira koji se odnosi na obrazovanje odraslih |
|
|
|
4. |
2021. |
Izmjenama pravnog okvira kojim se uređuje obrazovanje odraslih poduprijet će se bolja usklađenost ponude programa s potrebama tržišta rada tako što će se programi obrazovanja odraslih uskladiti sa sadržajem standarda kvalifikacija Hrvatskog kvalifikacijskog okvira (HKO) i omogućiti priznavanje informalnog i neformalnog učenja. |
266 |
C3.1. R1 |
Ključna etapa |
Sveobuhvatna analiza potreba srednjoškolskog obrazovanja |
Objava rezultata sveobuhvatne analize potreba srednjoškolskog obrazovanja na internetskim stranicama Ministarstva znanosti i obrazovanja (MZO) |
|
|
|
1. |
2022. |
Provest će se sveobuhvatna analiza potreba srednjoškolskog obrazovanja kako bi se podržale mjere za povećanje udjela učenika u programima općeg srednjoškolskog obrazovanja, smanjenje udjela učenika u strukovnim programima u kojima se bilježi višak i uskladili strukovni programi s potrebama tržišta rada. |
267 |
C3.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje Modela financiranja RPOO-a |
Stupanje na snagu modela financiranja RPOO-a |
|
|
|
1. |
2023. |
Vlada Republike Hrvatske donijet će model financiranja troškova poslovanja objekata RPOO-a za općine/jedinice lokalne uprave smanjene financijske sposobnosti kako bi se osigurala održivost ulaganja nakon obnove postojećeg ili izgradnje novog objekta RPOO-a. |
268 |
C3.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena za model cjelodnevne nastave |
Stupanje na snagu izmjena zakonodavstva o osnovnom i srednjem obrazovanju koje se odnose na cjelodnevnu nastavu |
|
|
|
4. |
2023. |
Izmjenama zakonodavstva o osnovnom i srednjem obrazovanju utvrdit će se uvjeti za uvođenje cjelodnevne nastave. |
269 |
C3.1. R1 |
Ciljna vrijednost |
Sudjelovanje u RPOO-u |
Izvješće MZO-a |
% (postotak) |
76,3 |
90 |
2. |
2026. |
Povećati udio djece od tri godine do školske dobi koja pohađaju RPOO na 90 % (u usporedbi s 2018.) |
270 |
C3.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Broj izgrađenih mjesta u RPOO-u |
Objava izvješća MZO-a o infrastrukturnim projektima, uključujući sažetak s pregledom projekata |
Broj |
0 |
22 500 |
2. |
2026. |
Uslijed infrastrukturnih ulaganja u izgradnju, nadogradnju i obnovu objekata RPOO-a otvorit će se najmanje 22 500 novih mjesta u RPOO-u, čime će se omogućiti znatno povećanje udjela djece (od tri godine do školske dobi) koja sudjeluju u RPOO-u. |
271 |
C3.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Postotak učenika koji pohađaju jednosmjenske osnovne škole |
Objava podataka MZO-a |
% (postotak) |
40 |
70 |
2. |
2026. |
Udio učenika osnovnih škola koji pohađaju jednosmjenske škole povećat će se na 70 %. |
272 |
C3.1. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Upis u programe općeg srednjoškolskog obrazovanja |
Objava podataka MZO-a |
% (postotak) |
30 |
35 |
2. |
2026. |
Postotak srednjoškolskih učenika koji pohađaju opće srednje škole (gimnazije) povećat će se na 35 %. |
273 |
C3.1. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje novog Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju |
Stupanje na snagu novog Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju |
|
|
|
3. |
2022. |
Novim okvirom omogućit će se organizacijska reforma javnih sveučilišta i znanstvenih instituta te će se uvesti model financiranja koji se temelji na uspješnosti. |
274 |
C3.1. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Udio javnih visokih učilišta opremljen digitalnom infrastrukturom |
MZO je objavio izvješća o ulaganjima uključujući sažetak s pregledom projekata |
% (postotak) |
0 |
90 |
2. |
2026. |
Najmanje 90 % javnih visokih učilišta poboljšat će svoju digitalnu infrastrukturu nabavom aktivne opreme (opremanje učionica projektorom, računalom, ozvučenjem, sustavom za snimanje video-lekcija itd.) te unapređenjem pasivne mreže (elektroinstalacije, razvodni paneli, konektori itd.), čime će se podržati nove tehnologije i digitalni nastavni resursi.
|
Q. KOMPONENTA 3.2.: PODIZANJE ISTRAŽIVAČKOG I INOVACIJSKOG KAPACITETA
Hrvatsko javnoistraživačko i inovacijsko okružje vrlo je rascjepkano. Nedovoljna ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije, posebno iz poslovnog sektora, u kombinaciji s neodgovarajućim financijskim i organizacijskim modelom sveučilišta i znanstvenih instituta, koče iskorištavanje punog potencijala hrvatskog istraživačkog sektora. Zbog toga su znanstvena produktivnost, učinkovitost i prijenos znanja i dalje ograničeni. Preduvjeti za razvoj ljudskih resursa u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i IKT-a, kojima bi se omogućila veća spremnost društva za digitalnu tranziciju, nedovoljno su razvijeni. Rascjepkanost i neučinkovitost politika u području istraživanja, razvoja i inovacija i nedostatak rezultata ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije među glavnim su uzrocima otežanog rasta produktivnosti i konkurentnosti.
Komponentom se nastoje riješiti ti izazovi ostvarivanjem sljedećih ciljeva:
-unapređenja sustava institucionalnog financiranja sveučilišta i znanstvenih instituta kako bi se izravnim ulaganjima i povećanim financiranjem znanstveno-istraživačke djelatnosti motivirala znanstvena produktivnost, učinkovitost i prijenos znanja,
-povećanja ulaganja u istraživačku infrastrukturu i organizacijske kapacitete sveučilišta i znanstvenih instituta radi povećanja kvalitete znanstvenog istraživanja i atraktivnosti istraživačkih karijera u Hrvatskoj,
-uvođenje novog poticajnog okvira za napredovanje i razvoj karijera istraživača, u skladu sa specifičnostima znanstvenih područja, čime će se privući i zadržati mladi znanstvenici iz Hrvatske i kvalitetni inozemni znanstvenici,
-uvođenje učinkovitijeg institucionalnog i programskog okvira za programe financiranja istraživanja i razvoja.
Komponentom se podržava ispunjenje preporuke za Hrvatsku o usmjeravanju ulagačke politike na istraživanje i inovacije (3. preporuka za Hrvatsku iz 2019.).
Q.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C3.2. R1 – Reforma i jačanje kapaciteta javnog znanstveno-istraživačkog sektora za istraživanje i razvoj
Cilj je reforme reorganizacijom javnog istraživačkog sektora povećati kvalitetu i međunarodnu vidljivost javnog istraživačkog sektora, ojačati ciljano istraživanje i utjecaja znanosti na daljnji razvoj inovacija, gospodarstva i društva. Reforma uključuje sljedeće mjere:
-donošenje novog modela programskih sporazuma za financiranje javnog znanstveno-istraživačkog sustava,
-povećanje proračuna znanstvenih ustanova radi utjecajnijih istraživanja,
-smanjenje rascjepkanosti znanstveno-istraživačkog sustava integracijom znanstveno-istraživačkih institucija s ciljem učinkovitije organizacije rada sveučilišta i istraživačkih instituta,
-poboljšanje kvalitete znanstveno-istraživačkog rada poticanjem prelaska na sustav financiranja prema rezultatima.
Provedba reforme uključuje donošenje novog Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju čime će se pružiti pravni i financijski okvir za organizacijsku i funkcionalnu integraciju sveučilišta i znanstvenih instituta te dijalog o institucijskim ciljevima i novi okvir financiranja temeljenog na rezultatima. Očekuje se da će novi pravni i financijski okvir dovesti do utjecajnijih publikacija, većeg broja konkurentnih projekata, jače međunarodne suradnje i većeg broja projekata u suradnji s poduzećima.
Reforma će biti dovršena do 30. rujna 2022.
Ulaganje C3.2. R1-I1 – Razvoj sustava programskih sporazuma za financiranje sveučilišta i znanstvenih instituta usmjerenih na inovacije, istraživanje i razvoj
Cilj je ulaganja unaprijediti sustav financiranja znanstvenog rada sveučilišta i znanstvenih instituta s ciljem postizanja veće kvalitete i veće usmjerenosti istraživačkih rezultata na razvoj gospodarstva i društva.
Ulaganje uključuje nabavu savjetodavnih usluga vanjskih stručnjaka za pripremu prijedloga novog okvira programskih sporazuma, uspostavljenog između Ministarstva znanosti, sveučilišta i istraživačkih ustanova, kojim se omogućava tranzicija na financiranje sveučilišta i istraživačkih ustanova na temelju rezultata te pregovaranje s dionicima. To uključuje analize postojećeg okvira, pregled stanja u drugim zemljama, prijedloge za izradu programskih sporazuma i komunikaciju o njihovom korištenju te pripremu zakonskih izmjena i projektno-tehničke dokumentacije.
Pokrenut će se program potpore kako bi se osigurala institucionalna sredstva za sveučilišta i istraživačke institute koji su potpisali programske sporazume koji omogućuju učinkovitiju uporabu resursa i veću uspješnost istraživanja. U okviru reforme provest će se dva ciklusa financiranja programskih sporazuma, što će biti popraćeno novim sustavom praćenja na temelju godišnjeg okvira uspješnosti. Programski sporazumi i dalje financirat će se iz nacionalnog proračuna i nakon 2026. jer će novi model financiranja dugoročno omogućiti velike uštede.
Kako bi se osigurala usklađenost mjere s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), iz kriterija prihvatljivosti navedenih u opisu poslova budućih poziva na podnošenje projekata bit će isključene sljedeće aktivnosti: i. aktivnosti koje se odnose na fosilna goriva, uključujući daljnju upotrebu 19 ; ii. aktivnosti u okviru EU-ova sustava za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti 20 ; iii. aktivnosti povezane s odlaganjem otpada na odlagališta otpada 21 , spalionice i postrojenja za mehaničku biološku obradu 22 ; i iv. aktivnosti kod kojih dugotrajno odlaganje otpada može naštetiti okolišu. U pozivu se dodatno zahtijeva da se mogu odabrati samo djelatnosti koje su u skladu s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2025.
Ulaganje C3.2. R1-I2 – Jačanje institucionalnih kapaciteta sveučilišta i znanstvenih instituta za inovacije
Cilj je ulaganja smanjiti rascjepkanost znanstvenog sustava izgradnjom infrastrukture kako bi se omogućila konsolidacija sveučilišta i znanstvenih ustanova. Sredstva za znanstveno-istraživačku infrastrukturu dodijelit će se samo onim ustanovama koje uvedu nove programske sporazume, kako je navedeno u ulaganju C3.2 R1-I1.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Reforma C3.2. R2 – Stvaranje okvira za privlačenje studenata i istraživača u područjima STEM-a i IKT-a
Cilj je reforme uvesti novi poticajni okvir za napredovanje i razvoj karijere istraživača u područjima STEM-a i IKT-a radi povećanja broja i kvalitete istraživača i stručnjaka u znanstvenom i poslovnom sektoru te potencijala za inovacije. Očekuje se da će reforma dugoročno omogućiti „prelijevanje” ljudskog kapitala iz znanstvenih institucija u gospodarstvo kroz prijenos specijaliziranih znanja, naprednih tehnologija, suradnju akademskog i poslovnog sektora putem tehnoloških platformi i razvoj visokotehnoloških start-up i spin-off poduzeća te otvorene istraživačko-tehnološke infrastrukture.
Povećat će se privlačnost znanstvenih karijera primjenom jasne, transparentne i na zaslugama utemeljene politike zapošljavanja u ključnim područjima znanstvenog istraživanja. Znanstvena karijera u područjima STEM-a i IKT-a promovirat će se od najranije razine obrazovanja. Izmijenit će se zakonodavni okvir radi rješavanja nekonkurentnog, administrativno opterećenog sustava zapošljavanja i napredovanja u znanstveno-istraživačkom sustavu Hrvatske.
Reforma će biti dovršena do 30. rujna 2022.
Ulaganje C3.2. R2-I1 – Razvoj poticajnog modela za napredovanje u karijeri istraživača te provođenje vrhunskih znanstvenih istraživanja u područjima STEM-a i IKT-a
Cilj je ulaganja razviti i uvesti nov poticajni okvir i sustav poticaja za razvoj karijera istraživača. Ulaganje uključuje:
-uspostavu novog okvira za financiranje istraživačkih programa za podržavanje napredovanja i razvoja karijere istraživača, na temelju detaljne analize i preporuka stručne studije. Okvir će biti usmjeren na nagrađivanje izvrsnosti istraživanja, suradnju s industrijom i međunarodnu suradnju,
-provedbu novog okvira financiranja istraživačkih programa radi jačanja, privlačenja i zadržavanja ljudskih kapaciteta, jačanja vještina za područja STEM-a i IKT-a, poticanja mobilnosti prema međunarodnim ustanovama i industriji i iz njih, poticanja novoosnovanih poduzeća, uspostave samostalnih istraživačkih karijera znanstvenika u međunarodno konkurentnim i ciljanim istraživanjima na visokim razinama tehnološke spremnosti. Okvir uključuje bespovratna sredstva za: i. dodjelu stipendija u područjima STEM-a i IKT-a; ii. program mladih istraživača; iii. program uspostave samostalne karijere; iv. program mobilnosti; v. start-up/spin off poduzeća mladih istraživača; i vi. program stažiranja u gospodarstvu.
Održivost programa financiranja nakon 2026. osigurat će se sredstvima iz državnog proračuna, zahvaljujući očekivanim uštedama od provedbe programskih sporazuma za sveučilišta i institute te očekivanim povećanjem bespovratnih sredstava za istraživanja koja se znanstvenoj zajednici dodjeljuju iz fondova EU-a.
Kako bi se osigurala usklađenost mjere s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), iz kriterija prihvatljivosti navedenih u opisu poslova budućih poziva na podnošenje projekata bit će isključene sljedeće aktivnosti: i. aktivnosti koje se odnose na fosilna goriva, uključujući daljnju upotrebu 23 ; ii. aktivnosti u okviru EU-ova sustava za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti 24 ; iii. aktivnosti povezane s odlaganjem otpada na odlagališta otpada 25 , spalionice i postrojenja za mehaničku biološku obradu 26 ; i iv. aktivnosti kod kojih dugotrajno odlaganje otpada može naštetiti okolišu. U pozivu se dodatno zahtijeva da se mogu odabrati samo djelatnosti koje su u skladu s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini.
Ulaganje će biti izvršeno do 30. ožujka 2025.
Ulaganje C3.2. R2-I2 – Ulaganje u istraživačko-tehnološku infrastrukturu u područjima STEM-a i IKT-a
Cilj je ulaganja podržati proces digitalne tranzicije ulaganjima u ključne projekte tehnološke infrastrukture za primijenjena i ciljana istraživanja, omogućiti mladim istraživačima razvoj karijera u suradnji s poslovnim sektorom te iskusnim istraživačima platforme za suradnju na inovacijskim aktivnostima.
U okviru ove mjere uspostavit će se i opremiti znanstveno-tehnološka i inovacijska infrastruktura od strateške važnosti i velikog istraživačkog potencijala za područja STEM-a i IKT-a, čime će se ojačati ljudski kapacitet za vrhunska znanstvena istraživanja i suradnju s poslovnim sektorom. Infrastruktura će se temeljiti na načelima otvorenih inovacija i izravno poticati područja čistih tehnologija i zelenu i digitalnu tranziciju.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Reforma C3.2.R3 – Poboljšanje učinkovitosti javnih ulaganja u području istraživanja, razvoja i inovacija
Cilj je reforme primijeniti funkcionalniji i učinkovitiji model upravljanja za konkurentno istraživanje i uvođenje programa razvoja i inovacija kojima će se omogućiti brži postupak odabira projekata temeljem zasluga.
Reforma uključuje donošenje novog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost radi jačanja kapaciteta Hrvatske zaklade za znanost i smanjenja broja ustanova trenutno uključenih u upravljanje i provedbu programa financiranja istraživanja i inovacija. Novim pravnim okvirom omogućit će se transformacija i jačanje kapaciteta Zaklade u tijelo koje će, uz jasno dogovorene i definirane nadležnosti u okviru međuinstitucionalne koordinacije unutar Nacionalnog inovacijskog vijeća, omogućiti pojednostavnjen i sustavan pristup politici upravljanja projektnim financiranjem.
Reforma će biti dovršena do 30. rujna 2022.
Ulaganje C3.2. R3-I1 – Uvođenje funkcionalnijeg programskog okvira projektnog financiranja istraživanja, razvoja i inovacija
Cilj je ove mjere poboljšati postojeći sustav financiranja istraživanja, razvoja i inovacija i podupirati razvoj vrhunskih istraživanja i proizvoda. Ulaganje uključuje:
-uspostavu novog okvira za provedbu politika u području istraživanja, razvoja i inovacija osmišljavanjem novih programa financiranja za potporu istraživanju i razvoju te poboljšanjem kapaciteta Hrvatske zaklade za znanost, na temelju detaljnih analiza i studija vanjskih stručnjaka,
-provedbu programa financiranja (istraživačko-inovacijski projekti) u sklopu novog okvira, u pilot-fazi s dugoročnim ciljem uvođenja novog načina razmišljanja u planiranje i provedbu politika i programa u području istraživanja, razvoja i inovacija, bez obzira na izvor financiranja.
Održivost novog programskog okvira nakon 2026. osigurat će se sredstvima iz državnog proračuna, uzimajući u obzir i komplementarnost s programima financiranima iz ESIF-a.
Kako bi se osigurala usklađenost mjere s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), iz kriterija prihvatljivosti navedenih u opisu poslova budućih poziva na podnošenje projekata bit će isključene sljedeće aktivnosti: i. aktivnosti koje se odnose na fosilna goriva, uključujući daljnju upotrebu 27 ; ii. aktivnosti u okviru EU-ova sustava za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti 28 ; iii. aktivnosti povezane s odlaganjem otpada na odlagališta otpada 29 , spalionice i postrojenja za mehaničku biološku obradu 30 ; i iv. aktivnosti kod kojih dugotrajno odlaganje otpada može naštetiti okolišu. U pozivu se dodatno zahtijeva da se mogu odabrati samo djelatnosti koje su u skladu s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Q.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
275 |
C3.2. R1 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju |
Stupanje na snagu novog Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju |
|
|
|
3. |
2022. |
Novim zakonodavnim propisom stvorit će se pravni i financijski preduvjeti za organizacijsku i funkcionalnu reformu javnih sveučilišta i znanstvenih ustanova te financiranje namijenjeno ostvarenju institucijskih razvojnih ciljeva. |
276 |
C3.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Sredstva dodijeljena istraživačkim projektima na temelju internih poziva istraživačkih organizacija tijekom prvog dvogodišnjeg ciklusa provedbe programskih sporazuma |
|
Broj (iznos) |
|
17 619 079 |
1. |
2023. |
Iznos od 17 619 079 EUR dodijelit će se istraživačkim projektima koje provode sveučilišta i istraživački instituti koji su potpisali programske sporazume. Projektima se podupiru izravne znanstvene i istraživačke aktivnosti (istraživački projekti) i temelje se na objavljenim specifikacijama natječaja čiji opis poslova uključuje kriterije prihvatljivosti kojima se osigurava da su odabrani projekti u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) primjenom popisa neprihvatljivih aktivnosti i ulaganja i zahtjeva u pogledu usklađenosti s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
277 |
C3.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Udio sveučilišta ili istraživačkih instituta koji su potpisali programske sporazume |
|
% (postotak) |
0 |
65 |
3. |
2024. |
Najmanje 65 % javnih sveučilišta i znanstvenih ustanova potpisalo je nove programske sporazume sukladno odredbama novog Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju čime se uvodi sustav temeljen na uspješnosti postavljenih ciljeva za financiranje javnih znanstvenih organizacija |
278 |
C3.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Završeni istraživački projekti u području zelenog istraživanja od strane znanstvenih organizacija koje su potpisale nove programske sporazume |
|
Broj |
0 |
4 |
1. |
2025. |
Barem četiri istraživačka projekta kojima se izravno podupire zelena tranzicija, a provode ih znanstvene organizacije koje su potpisale nove programske sporazume (istraživački projekti) bit će dovršeno na temelju poziva na podnošenje projekata na temelju objavljenih specifikacija natječaja čiji opis poslova uključuje kriterije prihvatljivosti kojima se osigurava da su odabrani projekti u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) primjenom popisa neprihvatljivih aktivnosti i ulaganja i zahtjeva u pogledu usklađenosti s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
279 |
C3.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Sredstva dodijeljena istraživačkim projektima na temelju internih poziva istraživačkih organizacija |
|
Broj (iznos) |
|
58 730 264 |
2. |
2025. |
Iznos od 58 730 264 EUR dodijelit će se istraživačkim projektima koje provode sveučilišta i istraživački instituti koji su potpisali programske sporazume. Projektima se podupiru izravne znanstvene i istraživačke aktivnosti (istraživački projekti) i temelje se na objavljenim specifikacijama natječaja čiji opis poslova uključuje kriterije prihvatljivosti kojima se osigurava da su odabrani projekti u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) primjenom popisa neprihvatljivih aktivnosti i ulaganja i zahtjeva u pogledu usklađenosti s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
280 |
C3.2. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Reorganizacija visokih učilišta i znanstvenih instituta |
|
Broj |
0 |
6 |
4. |
2025. |
Na temelju modela reorganizacije visokih učilišta i znanstvenih ustanova koji su izradili neovisni vanjski stručnjaci, a donio MZO u dijalogu s akademskom zajednicom i socijalnim partnerima, dovršava se najmanje šest (6) reorganizacija visokih učilišta i znanstvenih ustanova, što obuhvaća najmanje dvanaest (12) znanstvenoistraživačkih organizacija. Provedba pojedine reorganizacije može uključivati formalno spajanje, funkcionalnu integraciju i/ili institucionalnu konsolidaciju (npr. konsolidacija više sastavnica Sveučilišta, integracija prethodno neovisnih instituta u sveučilište, spajanje dvaju ili više instituta). Smatra se da reorganizacija uključuje promjenu statusa dviju ili više ustanova i ta mjera stoga za posljedicu ima integraciju/konsolidaciju najmanje 12 znanstveno-istraživačkih organizacija. |
281 |
C3.2. R2 |
Ključna etapa |
Novi pravni okvir koji uređuje zahtjeve u pogledu kvalitete za studijske programe, doktorske studije i uvjete za rad znanstvenih ustanova |
Stupanje na snagu novog pravnog okvira |
|
|
|
3. |
2022. |
Novi pravni okvir pružit će temelj za novi sustav napredovanja na temelju izvrsnosti i bolja pravila o razvoju karijere, čime će se stvoriti preduvjeti za privlačenje i zadržavanje kvalitetnih istraživača. Novi pravni okvir mladim će znanstvenicima omogućiti uspjeh na temelju međunarodno prepoznatih znanstvenih kriterija kvalitete te smanjiti upravne prepreke. Uključuje fleksibilnu organizaciju rada radi poticanja zapošljavanja istraživača koji su pružatelji skrbi.
|
282 |
C3.2. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Bespovratna sredstva dodijeljena u programskom okviru za povećanje dostupnosti i zapošljivosti diplomanata u područjima STEM-a i IKT-a i poboljšanje njihove mobilnosti za nacionalnu i međunarodnu suradnju |
|
Broj |
0 |
3 354 |
1. |
2025. |
Na temelju savjetodavnih usluga vanjskih stručnjaka angažiranih za izradu novog okvira instrumenata za promicanje i razvoj karijere istraživača dodijelit će se najmanje 3 354 stipendija u sklopu novog okvira. Pozivi na podnošenje projekata temelje se na objavljenim specifikacijama natječaja čiji opis poslova uključuje kriterije prihvatljivosti kojima se osigurava da su odabrani projekti u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) primjenom popisa neprihvatljivih aktivnosti i ulaganja i zahtjeva u pogledu usklađenosti s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
283 |
C3.2. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Infrastrukturni projekti za primijenjeno i ciljano istraživanje |
|
Broj |
0 |
4 |
2. |
2026. |
Dovršit će se četiri infrastrukturna projekta znanstveno- tehnološke infrastrukture za primijenjena i ciljana istraživanja, kako bi se mladim istraživačima omogućio razvoj karijere u suradnji s poslovnim sektorom i iskusnim istraživačima te podržao proces digitalne transformacije |
284 |
C3.2. R3 |
Ključna etapa |
Novi zakon o Hrvatskoj zakladi za znanost |
Stupanje na snagu novog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost |
|
|
|
3. |
2022. |
Novim Zakonom o Hrvatskoj zakladi za znanost jasno će se utvrditi zadaće Zaklade u području provedbe, koordinacije, dizajna, praćenja i vrednovanja programa te za vrednovanje politika projektnog financiranja istraživanja i razvoja, čime će se stvoriti snažan i neovisan sustav za provedbu odabira, financiranja i praćenja učinaka projekata istraživanja i razvoja. |
285 |
C3.2. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Bespovratna sredstva dodijeljena u okviru „pilot-programa” za potporu uspostavi reformiranog okvira za istraživanje, razvoj i inovacije. |
|
Broj |
0 |
300 |
4. |
2025. |
Na temelju savjetodavne pomoći vanjskih stručnjaka angažiranih za uspostavu novog institucijskog i programskog okvira za istraživanje, razvoj i inovacije te izradu novih programa istraživanja i razvoja, najmanje 300 bespovratnih sredstava dodjeljuje se projektima usmjerenima na suradnju između poduzeća i istraživačkih organizacija ili prijenos znanja i tehnologije u okviru pilot-programa za potporu uspostavi reformiranog okvira za istraživanje, razvoj i inovacije. Projekti se temelje na objavljenim specifikacijama natječaja čiji opis poslova uključuje kriterije prihvatljivosti kojima se osigurava da su odabrani projekti u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) primjenom popisa neprihvatljivih aktivnosti i ulaganja i zahtjeva u pogledu usklađenosti s relevantnim zakonodavstvom u području okoliša na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
R. KOMPONENTA 4.1.: UNAPREĐENJE MJERA ZAPOŠLJAVANJA I PRAVNOG OKVIRA ZA MODERNO TRŽIŠTE RADA I GOSPODARSTVO BUDUĆNOSTI
Tom se komponentom NPOO-a rješavaju problemi povezani s tržištem rada, i to modernizacijom propisa o tržištu rada i razvojem ciljanih mjera aktivne politike zapošljavanja. Općeniti je cilj reformi i ulaganja u okviru ove komponente povećanje zaposlenosti u Hrvatskoj, koje je još daleko niže od prosjeka EU-a, unatoč napretku postignutom posljednjih godina.
Posebni su ciljevi ove komponente sljedeći:
-razvoj i primjena novih mjera aktivne politike zapošljavanja u prilog stvaranju radnih mjesta u kontekstu zelene i digitalne tranzicije,
-poboljšanje sustava uključenja i praćenja ranjivih skupina na tržištu rada,
-uvođenje sustava vaučera za obrazovanje i usavršavanje odraslih, posebno za stjecanje vještina povezanih sa zelenim i digitalnim tehnologijama,
-unapređenje Zakona o radu.
Komponentom se ispunjuju preporuke za Hrvatsku o osnaživanju mjera i institucija tržišta rada i poboljšanju njihove suradnje sa socijalnim službama (2. preporuka za Hrvatsku iz 2019.) i o promicanju stjecanja vještina (preporuka za Hrvatsku 2.4. iz 2020.).
R.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C4.1. R1– Razvoj i provedba novih ciljanih mjera aktivne politike zapošljavanja za potrebe zelene i digitalne tranzicije tržišta rada
Cilj je mjere donijeti nove aktivne politike tržišta rada radi poticanja zapošljavanja i samozapošljavanja povezanog sa zelenom i digitalnom tranzicijom te povećanja konkurentnosti i zapošljivosti radne snage u skladu s potrebama tržišta rada, s posebnim naglaskom na aktivaciju dugotrajno nezaposlenih osoba.
U okviru mjere izradit će se i financirati tri nove mjere aktivne politike zapošljavanja usmjerene na dvostruku tradiciju, i to:
-bespovratna potpora za zapošljavanje povezano sa zelenom i digitalnom tranzicijom,
-bespovratna potpora za stažiranje povezano sa zelenom i digitalnom tranzicijom,
-bespovratna potpora za samozapošljavanje povezano sa zelenom i digitalnom tranzicijom.
Kad je riječ o potporama za zapošljavanje i pripravništvo, poslove u zelenoj i digitalnoj tranziciji definirat će HZZ u skladu s najboljim praksama kao što je definicija zelenih radnih mjesta Međunarodne organizacije rada.
Kad je riječ o samozapošljavanju, HZZ će razraditi kriterije, u skladu s najboljom praksom, za procjenu usklađenosti poslovnih planova podnositelja zahtjeva sa zelenom i digitalnom tranzicijom, u kojima će iznos bespovratnih sredstava biti veći.
Kako bi se povećao opseg aktivnih politika tržišta rada, posebno za ranjive skupine korisnika u iznimno nepovoljnom položaju na tržištu rada, trajanje potpore za zapošljavanje produljuje se na dvije godine za novozaposlene osobe.
Nove mjere za dugotrajno nezaposlene i teže zapošljive osobe iz ranjivih skupina kombinirat će se s korištenjem vaučera za stjecanje vještina kako bi se osigurale vještine povezane sa zelenom i digitalnom tranzicijom.
Očekuje se da će financiranje bespovratnih sredstava za potporu zaposlenja na radnim mjestima povezanima sa zelenom tranzicijom činiti 70 % ukupnog financiranja, dok će preostalih 30 % biti namijenjeno financiranju bespovratnih sredstava za potporu zaposlenja na radnim mjestima povezanima sa digitalnom tranzicijom.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Reforma C4.1. R2– Jačanje sustava uključenja i praćenja ranjivih skupina na tržištu rada kroz unapređenje poslovnih procesa HZZ-a
Cilj je mjere ojačati potporu nezaposlenim osobama i ranjivim skupinama, i to:
-jačanjem administrativnih kapaciteta te unapređenjem kadrovskih vještina za rad s ranjivim skupinama,
-unapređenjem sustava profiliranja te segmentacijom ranjivih skupina,
-uspostavom plana integracije i aktivacijskih programa ranjivih skupina na tržište rada,
-razvojem sustava praćenja rezultata integracije na tržište rada primjenom aktivnih mjera politike zapošljavanja na razini korisnika,
-širenjem i reorganizacijom postojeće mreže centara za informiranje i savjetovanje u karijeri (CISOK), radi privlačenja mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju,
-povećanjem iznosa i trajanja naknade za nezaposlenost u skladu s rezultatima analize.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Reforma C4.1. R3 – Uspostava sustava vaučera za obrazovanje zaposlenih i nezaposlenih osoba
Cilj je reforme povećati zapošljivost radnika i bolje uskladiti ponudu i potražnju na tržištu rada podupiranjem cjeloživotnog učenja i stjecanja novih vještina, posebno zelenih i digitalnih vještina.
Reforma uključuje:
-donošenje novog Zakona o obrazovanju odraslih, usmjerenog na unapređenje kvalitete obrazovanja odraslih poboljšanjem akreditacije, praćenja i vrednovanja ustanova za obrazovanje odraslih, uvođenjem vaučera za obrazovanje odraslih i njihovo usklađivanje s Hrvatskim kvalifikacijskim okvirom u sustavu obrazovanja odraslih,
-mapiranje vještina, s naglaskom na prioritetnim vještinama na tržištu rada, uključujući vještine za kojima postoji pomanjkanje te zelene i digitalne vještine, a koje će se upotrijebiti za ažuriranje kataloga vještina i definiranje vještina i povezanih obrazovnih programa koji će se financirati vaučerima,
-razvoj informatičkog alata za sveobuhvatnu procjenu vještina potencijalnih korisnika.
-informiranje ranjivih skupina koje se koriste orijentacijom i savjetovanjem kako bi se povećalo njihovo sudjelovanje u inicijativama za usavršavanje, uključujući vaučere,
-operacionalizaciju zahtjeva za upotrebu vaučera od strane korisnika, obrazovnih ustanova, savjetnika i poslodavaca.
Reforma će biti provedena do 30. lipnja 2025.
Ulaganje C4.1. R3-I1 – Provedba sustava vaučera za obrazovanje zaposlenih i nezaposlenih osoba
Ulaganje uključuje financiranje vaučera za akreditirane programe obrazovanja odraslih, osposobljavanja i usavršavanja radi stjecanja vještina potrebnih na tržištu rada, a posebno u prelasku na zeleno i digitalno gospodarstvo. Očekuje se da će financiranje programa povezanih s vještinama potrebnima za zelenu tranziciju činiti 70 % ukupnog ulaganja, dok će preostalih 30 % biti namijenjeno financiranju programa povezanih sa stjecanjem digitalnih vještina.
Ulaganje će se provoditi kontinuirano od najkasnije 30. lipnja 2022. do 30. lipnja 2026.
Reforma C4.1. R4 – Unapređenje radnog zakonodavstva
Cilj je reforme kreirati jasan i moderan zakonodavni okvir namijenjen poboljšanju radnih uvjeta i ravnoteže između poslovnog i privatnog života, boljem uređenju novih oblika rada i poticanju prelaska s ugovora na određeno vrijeme na ugovore na neodređeno vrijeme te s neprijavljenog na prijavljeni rad.
Reforma uključuje sljedeće izmjene Zakona o radu:
(1)uređenje rada od kuće kako bi se osigurala pravna sigurnost subjekata radnog odnosa u iznimnim, ali i u redovnim okolnostima,
(2)odvraćanje od korištenja neopravdanih ugovora o radu na neodređeno vrijeme, posebice onih izrazito kratkog trajanja, te ograničavanje broja mogućih uzastopnih ugovora privremenog trajanja i sprečavanje zlouporaba takvih ugovora, ponajprije u pogledu zapošljavanja kod povezanih poslodavaca, te bolje definiranje pojma „uzastopnosti”,
(3)jačanje prava na dodatni rad za druge poslodavce,
(4)uspostavu pravnog okvira kojim se uređuje rad na internetskim platformama kao poseban oblik rada i propisuju subjektivna prava i obveze koji proizlaze iz tog posebnog pravnog odnosa – temeljna prava i obveze po osnovi obavljanja posla, obvezna osiguranja, zaštita i sigurnost, odmori, prestanak ugovora, suodlučivanje te udruživanje i prava iz kolektivnih radnih odnosa,
(5)revidiranje zakonske odredbe o prestanku radnog odnosa zbog navršene životne dobi i revidiranje odredbe o obveznoj otpremnini zaposlenika koji su dosegli dob za umirovljenje kako bi se radnike potaklo da ostanu aktivni i izbjeglo nepotrebno opterećenje za poslodavce,
(6)odgovarajuću definiciju pojma plaće i svih njezinih sastavnica kako bi ga se bolje povezalo s minimalnom plaćom i olakšala primjena propisa u području rada i pravila o oporezivanju dohotka od rada,
(7)definiranje primjene prava iz kolektivnog ugovora i njihova bolja povezanost s članstvom u sindikatima, kako bi se povećala niska razina sudjelovanja radnika u sindikalnom djelovanju i kolektivnom pregovaranju i tako ojačao socijalni dijalog.
Reformom će se izmijeniti Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju te će se trošak bolovanja aktivnih radnika koji imaju uvjete za starosnu mirovinu prenijeti na Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje (HZZO).
Reforma uključuje izmjene postojećih zakona koji uređuju područje radnih odnosa i donošenje novog Zakona o suzbijanju neprijavljenog rada te sljedećih nezakonodavnih mjera za suzbijanje neprijavljenog rada:
(1)jačanje znanja i kompetencija relevantnih dionika i ustanova koje ih nadziru,
(2)stvaranje zajedničkih baza podataka za učinkovito izvršenje praćenja,
(3)redefiniranje i bolje usklađivanje propisanih kazni za neprijavljeni rad,
(4)informiranje javnosti o koristima od zakonitog rada i štetnosti neprijavljenog rada, među ostalim provedbom kampanja o mogućnostima korištenja mjera aktivne politike zapošljavanja povezanih sa samozapošljavanjem te edukacija o mogućnostima jednostavnog registriranja obrta za koje se javna davanja uplaćuju u paušalnim iznosima sukladno poreznim propisima,
(5)uspostava elektroničke evidencije radnika i radnog vremena u građevinskom sektoru, a zatim postupno i u drugim djelatnostima,
(6)opsežniji pristup problemu neisplate plaća u lancu ugovaranja u slučaju podugovaranja,
(7)definiranje neprijavljenog rada u svim njegovim pojavnim oblicima, jačanje inspekcijskog nadzora, postroženje kazni za prekršaje i uređenje djelovanja nadležnih tijela uključenih u suzbijanje neprijavljenog rada,
(8)definiranje procesa prelaska s neprijavljenog na prijavljeni rad obvezivanjem poslodavaca na retroaktivno prijavljivanje zaposlenika od njihova prvog radnog dana (i to za najmanje tri mjeseca) u roku od tri dana nakon što se inspekcijom utvrdi neprijavljeni rad. Dodatno, za kršenje će se propisati kazna u propisanom iznosu po neprijavljenom radniku te obveza plaćanja radnikove plaće, doprinosa i naknada.
Reforma uključuje sljedeće izmjene Zakona o minimalnoj plaći:
(1)isključenje većine dodataka na plaću iz iznosa minimalne plaće i propisivanje minimalnih uvećanja za prekovremeni rad, noćni rad i rad nedjeljom i neradnim danom,
(2)isključenje mogućnosti odricanja od minimalne plaće kako bi se spriječila moguća zlouporaba od strane poslodavaca,
(3)jačanje kontrola koje provode inspekcijska tijela i redefiniranje kazni za neisplatu minimalne plaće,
(4)osnaživanje uloge Stručnog povjerenstva za praćenje i analizu kretanja minimalne plaće, koje će analizirati mogući utjecaj rasta minimalne plaće na gospodarstvo, zapošljavanje, životni standard i druge segmente života i rada, te u skladu s tim preporučiti odgovarajuće smjernice.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
R.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
286 |
C4.1. R1 |
Ključna etapa |
Dopuna mjera aktivne politike zapošljavanja |
Donesene tri nove mjere aktivne politike zapošljavanja |
|
|
|
1. |
2022. |
HZZ će donijeti tri nove mjere za potporu otvaranju radnih mjesta u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Uvjeti i kriteriji za korištenje sredstava iz tih mjera, kao i djelatnosti HZZ-a, bit će osmišljeni tako da daju prednost ponovnoj aktivaciji i (samo)zapošljavanju neaktivnih, dugotrajno nezaposlenih osoba i mladih osoba u NEET statusu (koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju). |
287 |
C4.1. R1 |
Ciljna vrijednost |
Broj korisnika novih mjera aktivne politike zapošljavanja |
|
Broj |
0 |
26 400 |
4. |
2025. |
Najmanje 26 400 korisnika novih mjera aktivne politike zapošljavanja, od čega najmanje 13 000 dugotrajno nezaposlenih, neaktivnih i mladih osoba u NEET statusu. |
288 |
C4.1. R2 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o tržištu rada |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o tržištu rada |
|
|
|
4. |
2023. |
Stupanje na snagu izmijenjenog ili novog Zakona o tržištu rada kojim se povećava iznos i trajanje naknada za nezaposlene, smanjuju zahtjevi za ranjive radnike i digitalizira postupak ostvarivanja prava na naknadu za nezaposlene na temelju provedenih analiza |
289 |
C4.1. R2 |
Ključna etapa |
Bolja kvaliteta potpore ranjivim skupinama |
Stupanje na snagu delegiranog akta ili donošenje internog pravilnika o unapređenju radnih procesa HZZ-a za profiliranje, segmentaciju, integraciju i aktivaciju ranjivih skupina |
|
|
|
4. |
2024. |
U funkciji su novi postupci HZZ-a za profiliranje, segmentaciju, integraciju i aktivaciju ranjivih skupina; razvijeni su alati za usklađivanje nezaposlenih sa slobodnim radnim mjestima i operacionalizaciju sustava praćenja i ocjenjivanja aktivnih politika tržišta rada. |
290 |
C4.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Bolja kvaliteta potpore za najmanje 5 000 osoba iz ranjivih skupina |
|
Broj |
0 |
5 000 |
2. |
2025. |
Aktivnostima informiranja ranjivih skupina omogućit će se uključivanje 5 000 novih korisnika. |
291 |
C4.1. R3 |
Ključna etapa |
Razvoj vještina u skladu s potrebama tržišta |
Sustav vaučera je u upotrebi |
|
|
|
1. |
2022. |
Sustav vaučera u funkciji je i upotrebljava se za financiranje sudjelovanja isključivo u onim obrazovnim programima koji su razvijeni na temelju Hrvatskog kvalifikacijskog okvira i koje provode akreditirane ustanove u skladu s novodonesenim Zakonom o obrazovanju odraslih. Uključeno je najmanje 25 obrazovnih programa. Sustav će obuhvaćati katalog vještina, u kojem će biti mapirane postojeće i potrebne vještine na tržištu rada, kao i IT aplikaciju za upravljanje i dodjelu vaučera. Sustav vaučera koristit će zaposlene i nezaposlene osobe, a posebno osobe iz ranjivih skupina (dugotrajno nezaposlene i neaktivne osobama te mlade osobe u NEET statusu). |
292 |
C4.1. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Upotreba vaučera za obrazovanje |
|
Broj |
0 |
30 000 |
2. |
2026. |
Vaučere je primilo najmanje 30 000 jedinstvenih korisnika, od čega najmanje 12 000 dugotrajno nezaposlenih, neaktivnih ili mladih osoba u NEET statusu. |
293 |
C4.1. R4 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o minimalnoj plaći |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o minimalnoj plaći |
|
|
|
4. |
2021. |
Novim Zakonom o minimalnoj plaći iz iznosa minimalne plaće izuzet će se više dodataka na plaću te će se propisati minimalna uvećanja za prekovremeni rad, noćni rad i rad nedjeljom i neradnim danom. Zabranit će se mogućnost odricanja od minimalne plaće kako bi se spriječila zlouporaba, pojačao nadzor nad inspekcijskim tijelima i redefinirale kazne za prekršitelje. |
294 |
C4.1. R4 |
Ključna etapa |
Donošenje Zakona o suzbijanju neprijavljenog rada i novog Zakona o radu |
Stupanja na snagu Zakona o suzbijanju neprijavljenog rada i izmjena Zakona o radu |
|
|
|
4. |
2022. |
Izmijenjenim ili novim Zakonom o radu uredit će se rad izvan radnog mjesta i platformski rad, ograničiti broj mogućih uzastopnih ugovora privremenog trajanja, ojačati pravo na rad za druge poslodavce, izmijeniti odredba o umirovljenju u dobi od 65 godina, izmijeniti odredbe o financiranju bolovanja i otpremnine radnika u dobi za umirovljenje, potaknuti dodatan rad i rad u nepunom radnom vremenu te uvesti odredbe kojima će se omogućiti fleksibilno radno vrijeme i mjesto rada te smanjiti razlika u plaćama između spolova. Novim ili izmijenjenim Zakonom o suzbijanju neprijavljenog rada definirat će se neprijavljeni rad i svi njegovi pojavni oblici, pojačati inspekcije, propisati prekršajne odredbe i urediti postupke za prelazak radnika iz neprijavljenog u prijavljeni rad. |
295 |
C4.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje omjera minimalne plaće u odnosu na prosječnu bruto plaću 2024. na 50 % |
|
% (postotak) |
46,29 |
50 |
1. |
2025. |
Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u suradnji sa Stručnim povjerenstvom za praćenje i analizu kretanja minimalne plaće, minimalna plaća povećava se na 50 % prosječne plaće iz prethodne godine. |
296 |
C4.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela ugovora na određeno vrijeme na 17 % |
|
% (postotak) |
18,1 |
17 |
2. |
2026. |
Izmjenama Zakona o radu stvorit će se uvjeti za smanjenje broja ugovora na određeno vrijeme. Očekuje se da će se udio takvih ugovora smanjiti s 18,1 % na najviše 17 %. |
S. KOMPONENTA 4.2.: UNAPREĐENJE MIROVINSKOG SUSTAVA KROZ POVEĆANJE ADEKVATNOSTI MIROVINA
Cilj je ove komponente NPOO-a dodatno ojačati održivost mirovinskog sustava, i to poticanjem duljeg radnog vijeka, jačanjem drugog mirovinskog stupa i povećanjem najnižih mirovina. Općeniti je cilj reforme u okviru ove komponente povećanje adekvatnosti mirovina i održivost mirovinskog sustava.
S.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C4.2. R1. – Povećanje adekvatnosti mirovina kroz nastavak mirovinske reforme
Cilj je reforme trostruki: i. povećati adekvatnost mirovina, posebno za korisnike s najnižim dohotkom, ii. poboljšati održivost mirovinskog sustava jačanjem drugog mirovinskog stupa i iii. dugoročno ojačati reformski rad na socijalno uključiv način osnivanjem radne skupine koja bi uključivala sve ključne dionike i socijalne partnere.
Radi poboljšanja adekvatnosti mirovina, reforma uključuje:
-povećanje najniže mirovine za minimalno 3 % u realnoj vrijednosti (tj. pored indeksacije),
-izmjene izračuna obiteljske mirovine koje dovode do povećanja ukupnog mirovinskog prihoda od barem 10 % za korisnike obiteljske mirovine i uvođenje mogućnosti da korisnici najniže mirovine uz osobnu (starosnu ili invalidsku) mirovinu koriste i dio obiteljske mirovine, prema uvjetima u pogledu dobi i prihoda.
Radi jačanja II. mirovinskog stupa, reforma uključuje:
-širenje opsega prihvatljivih ulaganja za mirovinske fondove drugog stupa,
-donošenje Vladinog zaključka o prihvaćanju Izvješća o provedenim analizama isplativosti ulaganja obveznih mirovinskih fondova u poduzeća u državnom vlasništvu.
Radi jačanja reformskih mjera u mirovinskom sustavu, reforma uključuje:
-osnivanje Radne skupine za analizu stanja mirovinskog sustava, namijenjene povećanju adekvatnosti mirovina i osiguravanju održivosti mirovinskog sustava,
-provedbu zaključaka Radne skupine u obliku izmjena zakonodavstva.
Mjere ove reforme provest će se izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju.
Reforma će biti dovršena do 31. ožujka 2026.
S.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
297 |
C4.2. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju |
Stupanje na snagu novog ili izmijenjenog Zakona o mirovinskom osiguranju |
|
|
|
1. |
2023. |
Izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju povećat će se najniže mirovine i mirovinski faktor za izračun iznosa obiteljske mirovine kako bi se korisnicima najniže mirovine omogućilo korištenje dijela obiteljske mirovine uz osobnu (starosnu ili invalidsku) mirovinu prema uvjetima u pogledu dobi i prihoda. |
298 |
C4.2. R1 |
Ključna etapa |
donošenje Zaključka o prihvaćanju Izvješća o provedenim analizama isplativosti ulaganja obveznih mirovinskih fondova u poduzeća u državnom vlasništvu, |
donošenje Zaključka Vlade o prihvaćanju Izvješća o provedenim analizama isplativosti ulaganja obveznih mirovinskih fondova u poduzeća u državnom vlasništvu, |
|
|
|
1. |
2024. |
Provest će se stručne analize, nakon čega će se izraditi izvješće o analizama koje će potvrditi Vlada, kako bi se utvrdilo je li potrebna promjena zakonodavnog okvira u obliku kapitalizirane štednje radi povećanja adekvatnosti mirovina u okviru drugog stupa mirovinskog osiguranja. |
299 |
C4.2. R1 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje ukupnog mirovinskog prihoda za 10 % do 15 % za korisnike redefiniranog oblika obiteljske mirovine (najmanje 10 %). |
|
% (postotak) |
0 |
10–15 |
1. |
2025. |
Redefiniranjem modela obiteljske mirovine starosna mirovina povećat će se za 10 % do 15 % u odnosu na 2014. |
300 |
C4.2. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju |
Stupanje na snagu novog ili izmijenjenog Zakona o mirovinskom osiguranju koji, u skladu sa zaključcima Radne skupine za analizu stanja mirovinskog sustava, sadržava mjere za povećanje adekvatnosti mirovina i održivost mirovinskog sustava (objavljeno u Narodnim novinama) |
|
|
|
4. |
2025. |
Osnovat će se radna skupina koja će analizirati stanje mirovinskog sustava i raspraviti o mogućnostima daljnjeg poboljšanja njegove primjerenosti i održivosti. Radna skupina sastojat će se od socijalnih partnera, mirovinskih udruženja, akademske zajednice, specijaliziranih savjetnika i drugih zainteresiranih dionika. Zaključci i preporuke Radne skupine uzet će se u obzir u što većoj mjeri pri izradi zakonodavnog okvira, o kojem će se provesti javna rasprava. |
301 |
C4.2. R1 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje najniže mirovine za 3 % |
|
% (postotak) |
0 |
3 |
1. |
2026. |
Povećanje najniže mirovine za minimalno ukupno 3 % u realnoj vrijednosti (tj. pored indeksacije) u odnosu na 2020. |
T. KOMPONENTA 4.3.: UNAPREĐENJE SUSTAVA SOCIJALNE SKRBI
Ovom se komponentom NPOO-a rješavaju problemi u sustavu socijalne skrbi, povezani sa socijalnim naknadama i socijalnim uslugama. Općeniti je cilj reformi i ulaganja u okviru ove komponente smanjenje siromaštva, sprečavanje socijalne isključenosti i razvoj socijalnih usluga prilagođenih ranjivim skupinama, radi izgradnje otpornijeg društva.
Komponenta uključuje sljedeće mjere:
-poboljšanje pravnog okvira donošenjem novog Zakona o socijalnoj skrbi i triju strateških dokumenata,
-povećanje adekvatnosti i obuhvata zajamčene minimalne naknade, što je glavna naknada za smanjenje siromaštva na nacionalnoj razini,
-tehničku i funkcionalnu konsolidaciju socijalnih naknada na nacionalnoj i lokalnoj razini uvođenjem redovite indeksacije i prilagodbe kriterija prihvatljivosti,
-usklađivanje cijena socijalnih usluga među postojećim pružateljima usluga,
-razvoj novih socijalnih službi (socijalni mentori i obiteljski suradnici) s ciljem sprečavanja institucionalizacije i socijalne isključenosti,
-poticanje prelaska na dugotrajnu skrb za starije osobe u kući i u zajednici razvojem neinstitucionalnih usluga, uz istodobno pružanje dostatnih smještajnih kapaciteta isključivo osobama kojima je potrebna dugotrajna skrb, a nemaju na raspolaganju održivu alternativu u kući ili u zajednici.
Komponentom se ispunjuju preporuke za Hrvatsku o konsolidiranju socijalnih naknada i poboljšanju njihova učinka na smanjenje siromaštva (preporuka za Hrvatsku 2.2. iz 2019.), o poboljšanju adekvatnosti naknada za nezaposlene i minimalne zajamčene naknade (preporuka 2.2. za Hrvatsku iz 2020.), o doprinosu povećanju pristupa digitalnoj infrastrukturi i uslugama (preporuka za Hrvatsku 2.4. iz 2020.) i o promicanju stjecanja vještina (preporuka za Hrvatsku 2.4. iz 2020.).
T.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C4.3. R1 – Transparentnost i adekvatnost socijalnih naknada u sustavu socijalne zaštite
Cilj je mjere povećati adekvatnost glavnih socijalnih naknada usmjerenih na najranjivije skupine društva i doprinijeti smanjenju nejednakosti i administrativnog opterećenja te povećanju transparentnosti sustava. Nadalje, reformom će se omogućiti brže i učinkovitije pružanje naknada spajanjem postojećih socijalnih naknada u jednu naknadu. Mjerom se nastoji postići bolja pokrivenost i pravednost poboljšanjem prihvatljivosti i primjerenosti u primjeni naknada. Očekuje se da će se određeni aspekti reforme postupno uvoditi tijekom duljeg razdoblja, dok će se drugi moći brže provesti. Zbog toga će reforma zahtijevati izmjene određenih propisa u dva navrata.
Reforma će obuhvaćati sljedeće promjene socijalnih naknada, koje će biti uključene u novi Zakon o socijalnoj skrbi:
-kombiniranje troškova stanovanja i naknada za grijanje,
-podizanje osnovnog iznosa zajamčene minimalne naknade na 1 000 HRK i za 25 % za djecu te ublažavanje najtežih kriterija prihvatljivosti, uključujući povećanje dohodovnog praga za stjecanje prava na 1 000 HRK.
Reforma uključuje i donošenje Nacionalnog plana za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti za razdoblje 2021.–2027., kojim će se:
-definirati cilj smanjenja stope rizika od siromaštva na manje od 15 % u odnosu na osnovnu vrijednost od 18,3 % u 2019. i plan njegove provedbe,
-osigurati uvjeti za djelotvorno smanjenje siromaštva i socijalne isključenost te poboljšanje svakodnevnog života osoba u riziku od siromaštva i onih koji žive u teškoj materijalnoj deprivaciji,
-utvrditi prioriteti u suzbijanju siromaštva i socijalne isključivosti i prepoznati posebni relevantni zahtjevi povezani s ranjivim skupinama.
Reforma uključuje donošenje izmjena Zakona o socijalnoj skrbi ili Zakona o inkluzivnom dodatku o objedinjenim socijalnim naknadama koje će:
-izmijeniti zajamčenu minimalnu naknadu povećanjem osnovnog iznosa na 1 200 HRK i povećanjem od barem 25 % za kućanstva s djecom te osigurati punu integraciju zajamčene minimalne naknade i drugih socijalnih naknada (stupanje na snagu 1. siječnja 2025.),
-na temelju rezultata stručne analize, utvrditi opseg spajanja naknada s istim funkcijama i uključiti mjere namijenjene poboljšanju pokrivenosti, adekvatnosti i usmjerenosti socijalnih naknada, s posebnim naglaskom na osobe koje žive u trajnom siromaštvu,
-sadržavati odredbe o vrednovanju i praćenju učinkovitosti i adekvatnosti socijalnih naknada,
-uvesti indeksaciju kao standardno obilježje socijalnih naknada.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C4.3. R1-I1 – Unapređenje digitalizacije sustava socijalnih naknada između nacionalne i lokalne razine
Cilj je ulaganja nastaviti razvijati funkcionalni pristup svim dostupnim podacima o socijalnim naknadama za svakog pojedinačnog korisnika. U suradnji s Poreznom upravom, dohvaćanjem podataka iz Evidencije o dohocima i primicima (EDIP) i proširenjem Izvješća o primicima, porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja (JOPPD) o dijelu sustava socijalne zaštite koji se odnosi na socijalne naknade omogućit će se uvid u podatke o socijalnim naknadama za svakog pojedinačnog korisnika za sve lokalne i regionalne jedinice, kao i za usluge na nacionalnoj razini.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C4.3. R1-I2 – Razvoj web-aplikacije o mogućnosti ostvarivanja socijalnih naknada na nacionalnoj razini
Cilj je ulaganja stvoriti internetsku aplikaciju dostupnu građanima u kojoj će se objediniti naknade u sustavu socijalne zaštite na nacionalnoj razini i uvjeti za njihovo pružanje. U aplikaciji će biti dostupni uvjeti za dobivanje 12 vrsta socijalnih naknada u sustavu socijalne zaštite na nacionalnoj razini.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Reforma C4.3. R2 – Razvoj usluge socijalnog mentorstva
Cilj je reforme osigurati dostatne ljudske kapacitete za poboljšanje suradnje i razmjene podataka u pružanju socijalnih usluga korisnicima zajamčenih minimalnih naknada i skupinama korisnika u nepovoljnom položaju. Reformom će se uvesti nova usluga socijalnog mentorstva usmjerena na ugrožene osobe ili osobe koje su već u marginaliziranom položaju u društvu, a koja će biti uključena u novi Zakon o socijalnoj skrbi.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C4.3. R2-I1 – Uvođenje usluge socijalnog mentorstva
Cilj je ulaganja uvesti novu uslugu socijalnog mentorstva, koja će biti dostupna svim potencijalnim korisnicima, posebno korisnicima zajamčene minimalne naknade, osobama s invaliditetom, žrtvama nasilja, beskućnicima, migrantima, Romima, mladima koji napuštaju sustav socijalne skrbi, osobama koje izvršavaju kaznu zatvora i pripadnicima drugih socijalno ugroženih skupina. Radi postizanja utjecajnijeg i učinkovitijeg sustava socijalnog mentorstva, ulaganje uključuje izradu protokola o međusobnoj suradnji i obvezama između centara za socijalnu skrb i Hrvatskog zavoda za zapošljavanje koji obuhvaća zajedničko vođenje slučajeva i razmjenu podataka.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2025.
Reforma C4.3. R3 – Razvoj usluga u zajednici radi prevencije institucionalizacije
Cilj je reforme donijeti Nacionalni plan razvoja socijalnih usluga za razdoblje 2021.–2027. kojim će se:
-utvrditi prioriteti za razvoj socijalnih usluga,
-preispitati potrebe za različitim oblicima institucionalne i neinstitucionalne socijalne skrbi, s posebnim naglaskom na dugotrajno nezaposlene osobe, osobe s invaliditetom, korisnike zajamčenih minimalnih naknada, žrtve nasilja i trgovanja ljudima, mlade koji ne primaju skrb, beskućnike, migrante, Rome i osobe koje izvršavaju kaznu zatvora,
-utvrditi sustavni plan dugotrajne skrbi prilagođen posebnim potrebama korisnika,
-navesti ciljevi i kriteriji za razvoj usluga smještaja za korisnike koji funkcionalno u potpunosti ovise o institucionalnoj skrbi i čije potrebe nije moguće zadovoljiti izvaninstitucionalnim uslugama, uslugama pomoći u zajednici i u kući, kao i drugih usluga kojima se poboljšava kvaliteta života i korisnicima omogućuje da dulje borave u svojim kućama i u zajednici,
-prilagoditi usluge tako da se usredotoče na osnaživanje pojedinaca da utječu na svoj socijalni status prelaskom iz isključenosti u uključenost i radom na širenju svoje društvene mreže,
-razviti sustavna i integrirana dugoročna skrb za starije osobe u kojoj će se prednost dati prelasku s institucionalizirane skrbi na skrb za starije osobe u kući i u zajednici,
-poduprijeti razvoj usluga dugotrajnu skrb koje se pružaju u kući i u zajednici,
-osigurati dostupnost institucionalnih usluga samo za one starije osobe koje funkcionalno u potpunosti ovise o institucionalnoj skrbi i čije potrebe nije moguće zadovoljiti izvaninstitucionalnim uslugama,
-izraditi plan potpune ili djelomične skrbi u domovima, uz davanje prednosti uslugama kućne njege uzimajući u obzir dostupnost usluga i potrebe korisnika.
Nadalje, kao dio reforme razvit će se standardi postupanja za obiteljske suradnike. Standardizacijom profesionalnih praksi u provedbi mjera za zaštitu obitelji doprinijet će se poboljšanju zaštite djece, odraslih osoba s invaliditetom i starijih osoba, izjednačavanju kvalitete pružene usluge i sprečavanju institucionalizacije pružanjem usluga izravno u domu korisnika u suradnji s drugim relevantnim dionicima na lokalnoj razini.
Reforma uključuje izmjene novog Zakona o socijalnoj skrbi radi:
-davanja prednosti deinstitucionalizaciji u području dugotrajne skrbi kako bi se potaknule strukturne promjene u tom području socijalne politike,
-omogućivanja i promicanja koordinacije među socijalnim službama te osiguravanja koordiniranog pristupa u širokom rasponu kvalitetnih usluga koje te službe pružaju.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2022.
Ulaganje C4.3. R3-I1 – Jačanje kapaciteta stručnjaka za pružanje usluga u zajednici
Cilj je mjere edukacijskim aktivnostima i zapošljavanjem stručnjaka povećati ljudske kapacitete za pružanje socijalnih usluga. Ulaganjem će se financirati osposobljavanje i licenciranje 750 voditelja mjera obiteljskopravne zaštite i 40 obiteljskih suradnika. Osim toga, u ustanovama socijalne skrbi zaposlit će se 400 stručnih radnika radi pružanja izvaninstitucijskih usluga. Ulaganje će doprinijeti razvoju i regionalnoj dostupnosti socijalnih usluga u zajednici te jačanju kompetencija stručnjaka za standardizirano postupanje u poslovima obiteljsko-pravne zaštite radi preveniranja institucionalizacije djece, mladih i ostalih socijalno osjetljivih skupina.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C4.3. R3-I2 – Unapređenje digitalizacije sustava socijalne skrbi i povezivanje centara za socijalnu skrb i pružatelja socijalnih usluga
Cilj je ulaganja unaprijediti aplikaciju za domove socijalne skrbi koja upravlja i evidentira postupke koji se odnose na priznavanje prava na socijalne usluge od strane pojedinačnih pružatelja usluga. Ulaganje uključuje integraciju aplikacije u jedinstveni IT sustav socijalne skrbi čime će se omogućiti jedinstvena digitalna platforma za praćenje i analizu podataka o korisnicima i uslugama u sustavu socijalne skrbi.
Ulaganje će biti dovršeno do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C4.3. R3-I3 – Unapređenje digitalizacije sustava socijalne skrbi i uvođenje sustava za metodologiju za izračun cijena socijalnih usluga
Cilj je mjere razviti novo rješenje za upravljanje podacima za pružatelje socijalnih usluga koji se financiraju iz državnog proračuna. Glavna funkcija razvijenog rješenja za upravljanje podacima bit će automatizirano prikupljanje podataka, analiza kvalitete i izračun cijena socijalnih usluga. Ulaganjem će se financirati softverski, hardverski i obrazovni zahtjevi za omogućivanje potpune funkcionalnosti rješenja.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C4.3. R4-I1 – Izgradnja i opremanje centara za starije osobe (izvaninstitucijske i institucijske usluge)
Cilj je mjere izgraditi osam centara za starije osobe u kojima će biti smješteno 800 starijih osoba koje funkcionalno u potpunosti ovise o institucionalnoj skrbi i čije potrebe nije moguće zadovoljiti izvaninstitucionalnim uslugama. Nadalje, centri za starije osobe stvorit će uvjete za pružanje skrbi u zajednici i izvaninstitucionalnih usluga starijim osobama koje žive u svojim domovima. Lokacije centara za starije osobe utvrdit će se u javnom natječaju kako bi se gradovima i županijama omogućilo sudjelovanje u izgradnji i opremanju takvih centara, a kriteriji odabira temeljit će se na sposobnosti osiguravanja održivosti ulaganja, uzimajući u obzir i regionalnu dimenziju radi postizanja ravnomjerne teritorijalne pokrivenosti kapaciteta na temelju analize mapiranja.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
T.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
302 |
C4.3. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje Nacionalnog plana za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti za razdoblje 2021.–2027. |
Donesen Nacionalni plan za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti za razdoblje 2021.–2027. |
|
|
|
4. |
2021. |
Donošenje Nacionalnog plana borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti za razdoblje 2021.–2027., kojim će se:
|
303 |
C4.3. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje novog Zakona o socijalnoj skrbi |
Stupanje na snagu novog Zakona o socijalnoj skrbi |
|
|
|
1. |
2022. |
Novim Zakonom o socijalnoj skrbi uvest će se sljedeće promjene:
|
304 |
C4.3. R1 |
Ciljna vrijednost |
Korisnici zajamčene minimalne naknade |
|
Broj |
56 905 |
68 000 |
4. |
2023. |
- |
305 |
C4.3. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje normativnog propisa o funkcionalno objedinjenim socijalnim naknadama |
Stupanje na snagu Zakona o socijalnoj skrbi ili Zakona o inkluzivnom dodatku |
|
|
|
4. |
2024. |
Izmjenama Zakona o socijalnoj skrbi ili Zakona o inkluzivnom dodatku će se:
|
306 |
C4.3. R1 |
Ciljna vrijednost |
Stopa rizika od siromaštva nakon socijalnih transfera |
|
Postotak |
18,3 (2019.) |
16,5 |
4. |
2025. |
|
307 |
C4.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Pristup jedinica lokalne uprave podacima o socijalnim naknadama za svakog pojedinog korisnika |
|
Postotak |
0 |
1 |
4. |
2025. |
Sve jedinice lokalne uprave imat će funkcionalni pristup svim dostupnim podacima o socijalnim naknadama za svakog pojedinačnog korisnika. U suradnji s Poreznom upravom, dohvaćanje podataka iz Evidencije o dohocima i primicima (EDIP) i proširenje Izvješća o bruto primicima, porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja (JOPPD) o dijelu sustava socijalne zaštite koji se odnosi na socijalne naknade omogućit će se uvid u podatke o socijalnim naknadama za svakog pojedinačnog korisnika za sve lokalne i regionalne jedinice, kao i za usluge na nacionalnoj razini. |
308 |
C4.3. R1-I2 |
Ključna etapa |
Digitalna dostupnost informacija o naknadama iz sustava socijalne zaštite na nacionalnoj razini |
Razvijena i funkcionalna internetska aplikacija za pružanje informacija o socijalnim naknadama s primijenjenim kriterijima i uvjetima za dobivanje 12 vrsta socijalnih naknada u sustavu socijalne zaštite na nacionalnoj razini |
|
|
|
4. |
2024. |
Na temelju projektne dokumentacije i tehničke specifikacije razvit će se i staviti na raspolaganje javnosti internetska aplikacija dostupna svim građanima. Aplikacija će omogućiti pristup informacijama o svim postojećim socijalnim naknadama iz sustava socijalne zaštite i mogućnosti njihova ostvarivanja na nacionalnoj razini. U aplikaciji će biti dostupni kriteriji i uvjeti za dobivanje 12 vrsta socijalnih naknada iz sustava socijalne zaštite na nacionalnoj razini. |
309 |
C4.3. R2 |
Ciljna vrijednost |
Osposobljavanje stručnjaka za socijalno mentorstvo |
|
Broj |
0 |
220 |
2. |
2022. |
Osposobljavanje socijalnih mentora provest će se u okviru 15 modula, a završit će ga 220 stručnjaka. Ta će usluga slijediti načela struke socijalnog rada i dopunjavati već postojeće aktivnosti centara za socijalnu skrb. Zadovoljavat će potrebu za suradnjom s drugim pružateljima socijalnih usluga u zajednici i potrebu za aktivnim uključivanjem korisnika sustava socijalne skrbi u prevladavanje njihove socijalne isključenosti. |
310 |
C4.3. R2 |
Ciljna vrijednost |
Zapošljavanje stručnjaka za socijalno mentorstvo |
|
Broj |
0 |
220 |
4. |
2025. |
Zapošljavanje 220 stručnjaka za socijalno mentorstvo koji su završili osposobljavanje o socijalnom mentorstvu preduvjet je za uvođenje usluge socijalnog mentorstva za skupine korisnika u nepovoljnom položaju i socijalno isključene skupine korisnika koji će dobiti individualizirani pristup i pomoć u obliku razvoja vještina potrebnih za aktivno uključivanje na tržište rada i život u zajednici. |
311 |
C4.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Usluge socijalnog mentorstva koje se pružaju korisnicima |
|
Broj |
0 |
30 000 |
4. |
2025. |
Osnivanje službe socijalnog mentorstva doprinijet će zapošljavanju dugotrajno nezaposlenih osoba. Usluge socijalnog mentorstva postupno će se uvesti u svih 118 centara za socijalnu skrb, uključujući njihove podružnice, te će konačnici od tu uslugu aktivno koristiti najmanje 30 000 korisnika. |
312 |
C4.3. R3 |
Ključna etapa |
Donošenje Nacionalnog plana razvoja socijalnih usluga za razdoblje 2021.–2027. |
Donošenje Nacionalnog plana razvoja socijalnih usluga za razdoblje 2021.–2027. |
|
|
|
3. |
2021. |
Nacionalnim planom razvoja socijalnih usluga za razdoblje 2021.–2027. utvrdit će se prioriteti razvoja socijalnih usluga te iskazati potrebe svih korisničkih skupina za različitim oblicima skrbi, izvaninstitucijskim i institucijskim, s ciljem postizanja sustavnog i cjelovitog plana skrbi usklađenog s potrebama korisnika. Planom će se definirati i utvrditi kriteriji potrebni za razvoj usluga smještaja, usluga u kući i u zajednici te drugih usluga kojima se poboljšava kvaliteta života korisnika i omogućuje im se da dulje ostanu u svojim domovima i u zajednici. Planom će se predvidjeti i uvođenje usluge socijalnog mentorstva, kao i prelazak s institucionalnih usluga u području skrbi za starije osobe na one koje se pružaju u kući i u zajednici, a kojima će se:
|
313 |
C4.3. R3 |
Ključna etapa |
Donošenje standarda postupanja za obiteljske suradnike |
Donošenje standarda postupanja za obiteljske suradnike |
|
|
|
4. |
2022. |
Razvijene norme za uređenje djelatnosti obiteljskih suradnika omogućuju usklađeno pružanje usluga u domu korisnika u suradnji s drugim dionicima na razini lokalne zajednice. |
314 |
C4.3. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Jačanje ljudskih kapaciteta za pružanje usluga u zajednici |
|
Broj |
0 |
400 |
4. |
2024. |
Prevencija institucionalizacije postići će se zapošljavanjem novih stručnjaka u socijalnim službama radi pružanja izvaninstitucionalnih usluga te edukacijom i licenciranjem voditelja mjera obiteljskopravne zaštite. Konkretno, provest će se kontinuirane ciljane edukacije te licenciranje stručnih radnika ustanova socijalne skrbi za provođenje mjera obiteljsko-pravne zaštite djece (edukacije i licenciranje za ukupno 750 stručnih radnika u socijalnim službama – voditelja mjera obiteljskopravne zaštite te edukacije 30 radnika za uslugu obiteljskog suradnika). Ustanove socijalne skrbi i pružatelji socijalnih usluga zaposlit će 400 stručnih radnika. |
315 |
C4.3. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
Jedinstveni informacijski sustav (informacijski sustav SocSkrb) |
|
Postotak |
0 |
1 |
4. |
2024. |
Cilj je ulaganja unaprijediti aplikaciju za domove socijalne skrbi koja upravlja postupcima koji se odnose na priznavanje prava na socijalne usluge i bilježi ih u jedinstveni funkcionalni informatički sustav u koji će biti uključeni svi dionici u postupku priznavanja prava i pružanja usluga korisniku, čime će se omogućiti praćenje i analiza podataka o korisnicima i uslugama u sustavu socijalne skrbi, kao što su informacije o dostupnim mjestima, pružateljima usluga i cijenama njihovih usluga. Razvijeno softversko rješenje integrirat će se u postojeći informacijski sustav SocSkrb kojim se koriste centri socijalne skrbi. Time će se omogućiti informatička povezanost svih centara za socijalnu skrb s pružateljima socijalnih usluga koji se financiraju iz državnog proračuna. |
316 |
C4.3. R3-I3 |
Ključna etapa |
IT sustav izračunavanja cijena za socijalne usluge i pružatelje usluga u mreži |
Razvijen i funkcionalan IT sustav za izračunavanje cijena za sve socijalne usluge i sve pružatelje usluga u mreži |
Broj |
0 |
1 |
2. |
2023. |
Razvijen IT sustav za upravljanje podacima koji provodi automatsko prikupljanje i analizu podataka te izračunava cijene za sve vrste pruženih socijalnih usluga i sve pružatelje socijalnih usluga u mreži. Ulaganjem će se financirati softverski, hardverski i obrazovni zahtjevi za omogućivanje potpune funkcionalnosti rješenja. |
317 |
C4.3. R3-I4 |
Ciljna vrijednost |
Izgradnja centara za institucionalnu skrb, kućnu njegu i skrb u zajednici za starije osobe |
|
Broj |
0 |
8 |
2. |
2026. |
Izgradnjom i početkom rada centara za starije osobe stvorit će se uvjeti za pružanje integrirane skrbi. Na temelju podataka dobivenih analizom predviđena je izgradnja smještaja u osam centara za 800 korisnika, i to isključivo za osobe koje funkcionalno u potpunosti ovise o institucionalnoj skrbi i čije potrebe nije moguće zadovoljiti u kući ili u zajednici. Lokacije centara za starije osobe utvrdit će se u javnom natječaju kako bi se gradovima i županijama omogućilo sudjelovanje u izgradnji i opremanju takvih centara, a kriteriji odabira temeljit će se na sposobnosti osiguravanja održivosti ulaganja, uzimajući u obzir i regionalnu dimenziju radi postizanja ravnomjerne teritorijalne pokrivenosti kapaciteta na temelju analize mapiranja. Sve nove gradnje moraju biti gotovo nulte energetske zgrade u skladu s Direktivom o energetskim svojstvima zgrada, dok se rekonstrukcijom postojećih zgrada mora postići u prosjeku barem obnova srednje dubine, kako je definirano u Preporuci Komisije o obnovi zgrada ili postići u prosjeku najmanje 30% smanjenja izravne i neizravne emisije stakleničkih plinova u odnosu na emisije prije obnove. U svim zgradama posebnu pozornost treba posvetiti osiguravanju zdravih unutarnjih klimatskih uvjeta, protupožarnoj zaštiti i otklanjanju rizika povezanih s povećanom seizmološkom aktivnošću. |
U. KOMPONENTA 5.1.: JAČANJE OTPORNOSTI ZDRAVSTVENOG SUSTAVA
Ovom komponentom hrvatskog plana za oporavak i otpornost nastoji se odgovoriti na izazove uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 koji se odnose na otpornost i održivost zdravstvenog sustava u vezi s očekivanim životnim vijekom kraćim od prosjeka EU-a te slabom preventivnom, kroničnom i dugotrajnom skrbi. Općeniti je cilj reformi i ulaganja u okviru ove komponente poboljšanje učinkovitosti, kvalitete i financijske održivosti zdravstvenog sustava.
Komponenta uključuje sljedeće mjere:
-uvođenje novih modela skrbi za pacijente, s posebnim naglaskom na preventivnu i kroničnu skrb za oboljele od raka,
-funkcionalna integracija bolnica i jačanje dnevnih bolnica na sekundarnoj i tercijarnoj razini (horizontalno i vertikalno),
-povećanje udjela specijalista obiteljske medicine u ukupnom broju doktora ugovorenih u timovima opće i obiteljske medicine,
-poboljšanje digitaliziranog sustava zajedničke javne nabave kako bi se obuhvatile i bolnice u vlasništvu županija kako bi se ostvarile znatne uštede u sustavu i poboljšala kvaliteta,
-široka upotreba središnjeg sustava pripreme u osam bolnica i uvođenje sustava distribucije jediničnih terapija u 40 bolnica.
Komponentom se doprinosi ispunjenju preporuke za Hrvatsku o jačanju otpornosti zdravstvenog sustava, uravnoteženoj zemljopisnoj raspodjeli zdravstvenih radnika i ustanova, bližoj suradnji upravnih tijela na svim razinama i ulaganju e-zdravstvo (preporuka za Hrvatsku 1.2. iz 2020.), o doprinosu povećanju pristupa digitalnoj infrastrukturi i uslugama (preporuka za Hrvatsku 2.3. iz 2020.) i o promicanju stjecanja vještina (preporuka za Hrvatsku 2.4. iz 2020.).
Očekuje se da nijedna mjera u ovoj komponenti ne nanosi bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i korake ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01).
U.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C5.1. R1 – Unapređenje učinkovitosti, kvalitete i dostupnosti zdravstvenog sustava
Cilj je mjere povećati jednak pristup primarnoj zdravstvenoj zaštiti, posebno na ruralnim, udaljenim i otočnim područjima, poboljšanjem opsega i kvalitete usluga na razini obiteljskih liječnika (liječnici opće prakse) te smanjiti opterećenje bolnica. Kako bi se bolje pratili zdravstveni ishodi, uspostavlja se okvir za procjenu učinkovitosti zdravstvenog sustava kako bi se doprinijelo stvaranju ključnih pokazatelja uspješnosti u skladu s utvrđenom metodologijom, a radi povezivanja mjera s ciljevima utvrđenima u nacionalnim strateškim dokumentima i reformama te poboljšanja pravodobnosti zdravstvenih podataka dostupnih za stratešku analizu i analizu politika.
Reforma će biti dovršena do 30. rujna 2022.
Ulaganje C5.1. R1-I1 – Uvođenje usluge mobilne ljekarne u primarnu zdravstvenu zaštitu
Cilj je ulaganja osigurati lijekove na područjima na kojima nema ljekarni ni ljekarničkih depoa nabavom četiriju mobilnih ljekarni-kamper vozila i četiriju ljekarni-brodica. Očekuje se da će ulaganje imati pozitivne učinke na demografiju i kvalitetu života u rubnim dijelovima. Mjerom će se obuhvatiti određena udaljena područja, posebno otoci i ruralna kopnena područja, kako bi se u potpunosti obuhvatilo pružanje ljekarničkih usluga u Hrvatskoj. Nadalje, povećat će se dostupnost ljekarni za stanovnike i turiste (tijekom vrhunca sezone), čime će se unaprijediti kvaliteta života i doprinijeti rastu stanovništva na ruralnim, udaljenim i otočnim područjima.
Mjera će biti dovršena do 30. rujna 2024.
Ulaganje C5.1. R1-I2 – Mobilne ambulante
Cilj je mjere ugradnja mobilnih ambulanti u sustav primarne zdravstvene zaštite na ruralnim, udaljenim i otočnim područjima, kojim upravlja Ministarstvo zdravstva u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima te domovima zdravlja. Ulaganje uključuje mapiranje potrebnih kapaciteta za dostizanje cilja od 80 % pokrivenosti mobilnim ambulantama primarne zdravstvene zaštite na ruralnim, udaljenim i otočnim područjima. Pored toga, uspostavit će se model ugovaranja radi osiguravanja dugoročne financijske održivosti usluge. Nadalje, u okviru ulaganja razvit će se posebni zdravstveni standardi kojima će se uzeti u obzir ruralne, udaljene i otočne posebnosti i potrebe svih stanovnika tih područja, uključujući starije i manje mobilno stanovništvo. Ministarstvo zdravstva provest će osposobljavanje kako bi se povećali kapaciteti mobilnih timova za pružanje ambulantne primarne zdravstvene zaštite.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2025.
Ulaganje C5.1. R1-I3 – Izgradnja i opremanje kliničkih izolacijskih jedinica (3., 4. i 1./5. zgrade) Klinike za infektivne bolesti dr. Fran Mihaljević
Cilj je mjere izgraditi moderne kapacitete za Kliniku za infektivne bolesti dr. Fran Mihaljević, primarnu ustanovu zaduženu za predvođenje rada u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19, čije su zgrade oštećene u potresima u 2020., od kojih je neke potrebno srušiti. Istovremeno, cilj je postići liječenje zaraznih bolesti s pomoću suvremenih i inovativnih tehnologija kako bi se skratilo vrijeme i smanjili troškovi liječenja te kako bi se pacijentima pružila visokokvalitetna skrb. Radi postizanja cilja i povećanja otpornosti zdravstvenog sustava unutar svoje nadležnosti i potrebne funkcionalnosti, projekt uključuje potrebne mjere zamjene opreme. Nadalje, nova zgrada bit će opremljena modernim alatima za dijagnosticiranje.
Mjera će biti dovršena do 31. ožujka 2026.
Ulaganje C5.1. R1-I4 – Digitalna slikovna dijagnostika KBC-a Split
Cilj je mjere unaprijediti digitalnu slikovnu dijagnostiku Kliničkog bolničkog centra (KBC) Split, čime bi se poboljšala zdravstvena skrb u području prevencije, liječenja i dijagnosticiranja bolesti. Ulaganjem će se nastojati podići kvaliteta i dostupnost zdravstvene zaštite za sve kategorije pacijenata, poboljšati klinički ishodi i pružiti ranija i kvalitetnija dijagnostike, osobito u pedijatrijskih i onkoloških pacijenata. Naime, digitalizirati će se zdravstvene usluge i procesi, osigurati transparentnost u pružanju zdravstvene usluge, optimizirati korištenje resursa bolničkog sustava te osigurati buduća financijska stabilnost. Ulaganjem će se prostor prilagođava za smještaj novostečene medicinske opreme, uključujući magnetsku rezonancu 3T, neurointervencijsku digitalnu DSA angiosalu, digitalni dijaskopski RTG uređaj i endoskopsku gastroenterološku salu.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2022.
Ulaganje C5.1. R1-I5 – Izgradnja i opremanje zgrade centralnog operacijskog bloka OB-a Varaždin
Cilj je mjere izgraditi i opremiti središnji operativni blok jedinicom intenzivnog liječenja (JIL), središnjom sterilizacijom, RTG dijagnostikom, transfuziologijom i medicinsko-biokemijskim laboratorijem te izgraditi spojni hodnik prema postojećim medicinskim objektima. Očekuje se da će se ulaganjem optimizirati resursi bolničkog zdravstvenog sustava, povećati sigurnost pacijenata i omogućiti odgovarajući uvjeti za rad zdravstvenog osoblja. Nadalje, očekuje se da će se objedinjavanjem suvremenih i funkcionalnih prostora svih pratećih djelatnosti operacijskog bloka povećati kvaliteta usluge i sigurnost pacijenata pri premještanju s odjela na odjel. Opća bolnica Varaždin će iz paviljonskog tipa bolnice prijeći u jedinstveno funkcionalno povezanu zgradu kao jednu cjelinu. Očekuje se da će se time osigurati i financijska održivost.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C5.1. R1-I6 – Digitalna slikovna dijagnostika KBC-a Dubrava
Cilj je mjere nabaviti digitalnu radiološku opremu za Klinički zavod za dijagnostičku i intervencijsku radiologiju KB-a Dubrava, koji pruža usluge za više od 350 000 pacijenata. Općenito se očekuje da će se ovim ulaganjem znatno poboljšati kvaliteta i dostupnost zdravstvene zaštite za sve kategorije bolesnika, poboljšati dijagnostika, liječenje i praćenje nakon liječenja, a time i klinički ishodi za sve skupine bolesnika, uključujući pacijente kojima je potrebno najkompleksnije liječenje u klinikama i ustrojbenim jedinicama bolnice. Očekuje se da će se uslijed skratiti trajanje hospitalizacije te smanjiti komplikacije, potreba za liječenjem u jedinicama intenzivne skrbi, troškovi liječenja i liste čekanja. Ulaganje uključuje nabavu suvremene opreme.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2023.
Ulaganje C5.1. R1-I7 – Opremanje novih objekata objedinjenog hitnog bolničkog prijema i dnevnih bolnica i jednodnevnih kirurgija te uređenje Klinike za neurokirurgiju KBC-a Sestre milosrdnice – Cilj je mjere povećanje kapaciteta za liječenje bolesnika za najmanje 22 % u odnosu na dosadašnji broj pacijenata. Očekuje se da će se ulaganjem znatno poboljšati kvaliteta zdravstvene zaštite za otprilike 700 000 pacijenata koji se liječe u KBC-u od kojih je otprilike 300 000 hitnih slučajeva i oko 40 000 pacijenata koji se liječe u dnevnim bolnicama i jednodnevnim kirurgijama. Mjerom će se opremiti novi objekti za dnevnu bolnicu i jednodnevnu kirurgiju i integrirani bolnički prijem te će se adaptirati Klinika za neurokirurgiju KBC-a Sestre milosrdnice.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C5.1. R1-I8 – Preoperativna obrada i liječenje bolesnika s farmakorezistentnom epilepsijom u KB-u Dubrava
Cilj je mjere dalje razvijati Zavod za neurologiju KB-a Dubrava, kao i predoperativne metode i terapije epilepsije kod farmakorezistentnih pacijenata. Ulaganje uključuje nabavu suvremene opreme i prilagodbu prostornih kapaciteta.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2023.
Ulaganje C5.1. R1-I9 – III. faza razvoja KBC-a Zagreb – opremanje medicinskom i nemedicinskom opremom
Cilj je mjere osigurati postizanje nužnih tehničkih uvjeta za optimizaciju provođenja postojećih oblika skrbi te razvoj novih usluga koji će omogućiti primjenu suvremenih tehnologija te povećati dostupnost skrbi na tercijarnoj i kvartarnoj razini zdravstvene zaštite. Kao dio projekta razvoja KBC-a Zagreb u okviru ulaganja nabavlja se medicinska i nemedicinska oprema. Mjera će biti dovršena do 31. ožujka 2026.
Reforma C5.1. R2 – Uvođenje novog modela skrbi za ključne zdravstvene izazove
Cilj je mjere poboljšati i uskladiti kvalitetu zdravstvenih usluga izradom integriranih kliničkih e-smjernica. Sustav će uključivati jasno definiranu organizaciju liječenja kroz nacionalnu mrežu te ključne kliničke smjernice i praćenje pacijenata koji će odrediti konkretne korake u liječenju i prihvatljiva vremena čekanja.
Reforma će biti dovršena do 30. rujna 2025.
Ulaganje C5.1. R2-I1 – Nabava opreme za prevenciju, dijagnostiku i liječenje osoba oboljelih od raka
Cilj je mjere osigurati optimalnu terapiju svim onkološkim bolesnicima u Hrvatskoj bez čekanja na liječenje, primjenom modernih radioterapijskih tehnika u cilju optimalne iskorištenosti opreme i kontrole kvalitete radioterapijskog procesa te na taj način poboljšati kvalitetu usluga i poboljšati zdravstvene ishode u liječenju onkoloških pacijenata. Mjera podrazumijeva provedbu sljedećeg: Izgradnja četrnaest bunkera za smještaj linearnih akceleratora, radioterapijske opreme, dvadeset i tri linearna akceleratora VMAT, tri linearna akceleratora SBRT, pet HDR brahiterapija, šest simulatora CT-a, radioterapijske mrežne opreme (6 kom), dozimetrijske opreme i fiksacijske opreme.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C5.1. R2-I2 – Nabava i primjena opreme za uspostavu Nacionalne onkološke mreže i nacionalne baze onkoloških podataka
Cilj je mjere uspostaviti Nacionalnu onkološku mrežu za potrebe Nacionalne baze onkoloških podataka u kojoj će se automatski povezivati i u koju će se automatski upisivati podaci iz bolničkih informacijskih sustava i drugih sustava i koja će bila kompatibilna i paralelna s bolničkim informatičkim sustavima, a koja neće dodatno opteretiti zdravstvene radnike. Nadalje, uspostavit će jedinstvenu, uniformnu informatičku platformu za povezivanje, praćenje i optimalno liječenje onkoloških pacijenata, omogućiti planiranje organizacijskih i strukturnih promjena, prepoznavanje rizika i pružiti temelj za provedbu daljnjih faza strategije, uključujući uspostavu radioterapijske mreže. U sveobuhvatnoj Nacionalnu mreži onkoloških podataka na informatičkoj platformi svi pacijenti dobit će onkološku skrb u skladu sa smjernicama i jedinstvenom/kompletnom bazom podataka o kvaliteti onkološke skrbi.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Reforma C5.1. R3 – Uvođenje sustava strateškog upravljanja ljudskim resursima u zdravstvu
Cilj je reforme povećati dostupnost zdravstvene zaštite svim građanima, osobito onima u ruralnim i slabije naseljenim područjima, te poboljšati učinkovitost hitne medicine i osigurati visokokvalitetan i učinkovit sustav zdravstvene zaštite. Radi postizanja tog cilja omogućit će se specijalističko usavršavanje zdravstvenih djelatnika, u prvom redu doktora medicine na primarnoj razini zdravstvene zaštite te medicinskih sestara i tehničara u djelatnosti hitne medicine i na taj način ostvariti ravnomjerna geografska raspodjela zdravstvenih radnika i dostatna popunjenost Mreže javne zdravstvene službe. Nadalje, reforma uključuje donošenje Nacionalnog plana razvoja zdravstva za razdoblje 2021.–2027., kojim će se:
— definirati razvojne potrebe za postizanje fleksibilnog, učinkovitog i holističkog upravljanja zdravstvenim sustavom,
— utvrditi mjere za uspješno promicanje zdravlja i prevenciju bolesti,
— uvesti koordinacija pružatelja zdravstvene zaštite i preobrazbu modela liječenja i rehabilitacije prema aktivnom upravljanju procesom skrbi u svim fazama i na svim razinama,
— definirati integracija zdravstvenih usluga i socijalne skrbi te razvoj integriranih modela dugotrajne skrbi,
— uvesti mjere za kontrolu i poboljšanje kvalitete zdravstvene skrbi i sigurnosti pacijenata,
— poboljšati odredbe o upravljanju osobljem,
— uvesti posebni ciljevi koji neizravno doprinose postizanju strateškog cilja utvrđenog u Nacionalnoj razvojnoj strategiji (NRS) do 2030. Povećanju zdravih godina u očekivanom životnom vijeku doprinijet će se:
— promicanjem zdravog načina života i prevencije bolesti koji su vodeći problem javnog zdravlja,
—poboljšanjem kvalitete zdravstvene skrbi boljom učinkovitošću, sigurnošću i dostupnošću te funkcionalnom integracijom svih razina i dijelova zdravstvene skrbi,
— uvođenjem novog modela skrbi za ključna zdravstvena pitanja kao što su kardiovaskularne, onkološke i rijetke bolesti te dijabetes radi produljenja i poboljšanja kvalitete života,
— strateškim upravljanjem radi promicanja atraktivnosti zdravstvenog sustava kao mjesta zapošljavanja, čime će se osigurati optimalan broj i raspodjela zaposlenika u zdravstvenom sustavu,
— poboljšanjem modela financiranja i upravljanja zdravstvenim sustavom.
Reforma će biti dovršena do 30. rujna 2021.
Ulaganje C5.1. R3-I1 – Centralno financiranje specijalizacija
Cilj je mjere osigurati da sve zdravstvene usluge budu dostupne javnosti, uzimajući u obzir i manjak liječnika zbog umirovljenja, nedovoljnog interesa za prihvaćanje posla u ruralnim i ugroženim sredinama, uključujući otoke, te odljeva mladih liječnika u inozemstvo. Ulaganjem će se osigurati specijalističko osposobljavanje zdravstvenih djelatnika, liječnika medicine na primarnoj razini zdravstvene zaštite i u području javnog zdravstva.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C5.1. R3-I2 – Specijalističko usavršavanje medicinskih sestara i tehničara u djelatnosti hitne medicine
Cilj je mjere osigurati specijalističko osposobljavanje medicinskih sestara i tehničara u području hitne medicine kako bi im se omogućilo da samostalno rade u hitnim medicinskim službama. Usavršavanje će omogućiti pružanje šireg opsega zdravstvenih usluga hitnim pacijentima, a za velik broj intervencija neće biti potreban liječnik. Osim toga, mjerom će se omogućiti postupno ukidanje liječnika koji rade u hitnoj izvanbolničkoj zdravstvenoj službi, čime će se pokriti nedostatak liječnika u bolničkom sustavu i postići racionalizacija hitnog zdravstvenog sustava.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Reforma C5.1. R4 – Osiguranje financijske održivosti zdravstvenog sustava
Cilj je mjere riješiti problem neodrživog porasta dospjelih obveza, neujednačenih procedura te nabava skupih lijekova u zdravstvenom sustavu, radi postizanja financijski održivog javnog zdravstvenog sustava provedbom jedinstvenog standarda pripreme, ugovaranja i provedbe postupaka koji utječu na načine i mogućnosti pružanja zdravstvene zaštite. Reforma uključuje preispitivanje pravnog okvira koji se sastoji od Zakona o zdravstvenoj zaštiti i Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju sa sljedećim elementima:
-unapređenje organizacije djelatnosti hitne medicine Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu i obavljanje operativnih zadaća putem definiranih organizacijskih jedinica,
-reorganizacija službe javnog zdravstva s ciljem povećanja njezine učinkovitosti, s posebnim naglaskom na prevenciji i ranoj dijagnozi, boljem odgovoru u izvanrednim situacijama i posebnim okolnostima (pandemije),
-prijenos prava upravljanja bolnicama sa županija i Grada Zagreba na Republiku Hrvatsku radi učinkovitog i djelotvornog iskorištavanja postojećih kapaciteta te poboljšanje dostupnosti i kvalitete zdravstvene skrbi reorganizacijom modela upravljanja bolnicama,
-skraćivanje vremena na listama čekanja za pojedinačne zdravstvene usluge, optimizacija i bolja raspodjela dostupnih zdravstvenih resursa iz obveznog zdravstvenog osiguranja kako bi se osigurale pristupačnije zdravstvene usluge za osigurane osobe,
-jačanje odredaba o financijskom upravljanju uz istodobno jamčenje financijskog kapitala u svrhu postizanja financijske stabilnosti sustava javnog zdravstva,
-zakonodavne izmjene kojima se osigurava pravodobno ispunjenje obveza HZZO-a.
Reformom se postižu sljedeći ciljevi:
-dovršena je funkcionalna integracija najmanje osam bolnica,
-najmanje 85 % kategorija nabave, koje čine najmanje 80 % ukupne potrošnje bolnica kojima upravlja država, nabavljeno je u okviru postupka zajedničke javne nabave.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C5.1. R4-I1 – Centralna priprava parenteralnih pripravaka u 8 hrvatskih bolnica
Cilj je mjere uvesti središnji sustav pripreme za najmanje 75 % parenteralnih pripravaka u osam bolnica kako bi se smanjili troškovi i osigurala najviša razina sigurnosti u primjeni parenteralnih lijekova, prevenirale medikacijske pogreške, smanjio broj dana bolničkog liječenja i rasteretili liječnici i medicinske sestre na bolničkim odjelima. Mjerom se osigurava sljedivost lijeka od osobe koja propisuje lijek do pacijenta te automatizacija podataka o generiranju liječenja kao osnove za praćenje ishoda liječenja.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C5.1. R4-I2 – Uvođenje sustava raspodjele jedinične terapije u 40 hrvatskih bolnica
Cilj je mjere doprinijeti povećanju sigurnosti pacijenata, preveniranju medikacijskih pogrešaka, kontroli zaliha lijekova i povećanju adherencije pacijenata, čime će se poboljšati opći ishodi liječenja. Ulaganjem se uvodi sustav distribucije jediničnih terapija u 40 bolnica te poboljšava kvaliteta i točnost skrbi, uzimajući u obzir sve važnije farmako-ekonomske ishode, što omogućava održavanje i daljnje poboljšanje kvalitete distribucije terapije.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
Ulaganje C5.1. R4-I3 – Digitalizacija puta lijeka kroz zdravstvene ustanove na sekundarnoj i tercijarnoj razini zdravstvene zaštite
Cilj je mjere digitalizirati put lijeka kako bi se omogućilo praćenje potrošnje lijekova u hrvatskom zdravstvenom sustavu. Očekuje se da će se ulaganjem smanjiti administrativno i financijsko opterećenje sustava uklanjanjem potrebe za svim papirnatim dokumentima uz lijek, smanjenjem administrativnih troškova i upotrebom lijekova na odjelima. Omogućit će i kreiranje farmakoepidemioloških podataka koji otvaraju vrata prema sustavnijem planiranju, praćenju i vrednovanju svih procesa u zdravstvu.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C5.1. R4-I4 – Izrada sustava praćenja i preveniranja nestašica lijekova u Hrvatskoj
Cilj je mjere uvesti ciljano upravljanje zalihama lijekova, čime će se poboljšati učinkovitost nabave lijekova i osigurati dostupnost lijekova po najboljoj dostupnoj cijeni. Nadalje, mjerom će se uvesti precizan sustav za praćenje i analizu prometa određenih lijekova, čime će se Hrvatskoj pružiti model i alat za predviđanje i preveniranje nestašica lijekova.
Mjera će biti dovršena do 30. lipnja 2025.
Ulaganje C5.1. R4-I5 – Uvođenje sustava praćenja ishoda liječenja vanbolničkih pacijenata s naglaskom na kronične pacijente u javnim ljekarnama
Cilj je mjere omogućiti sustavnije planiranje, praćenje i vrednovanje isplativosti ulaganja u farmakoterapiju vanbolničkih pacijenata. Uvest će se sustav za praćenje ishoda kroničnih nebolničkih pacijenata u javnim ljekarnama. Hrvatskom zdravstvenom sustavu omogućit će se potpuno i transparentno praćenje ishoda liječenja i bolje razumijevanje različitih ishoda kupljenih lijekova. Nadalje, omogućit će se stvaranje vrijednih farmakoepidemioloških baza podataka.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Ulaganje C5.1. R4-I6 – Zbrinjavanje otpada u KBC-u Zagreb
Cilj je mjere značajno smanjiti troškove zbrinjavanja i prijevoza medicinskog otpada, povećati higijenske kvalitete, poboljšati sigurnost osoblja te smanjiti masu i volumen obrađenog medicinskog otpada. Doprinijet će i smanjenju štetnih utjecaja na okoliš smanjenjem emisija u okoliš i ublažavanjem rizika koji proizlaze iz prijevoza opasnog otpada. Ulaganjem će se izgraditi, u skladu s načelom nečinjenja bitne štete klimatskim ciljevima, postrojenja za spalionice i podupiru postrojenja za spaljivanje i povezana postrojenja za zbrinjavanje i obradu nereciklabilnog opasnog medicinskog otpada koji je na lokaciji proizvodi KBC Zagreb. Projektom je obuhvaćena izgradnja modernog objekta za gospodarenje medicinskim otpadom koji se sastoji od:
-hlađenog skladišta nereciklabilnog opasnog medicinskog otpada usklađenog sa svim propisima za skladištenje te vrste otpada,
-linija za manipulaciju nereciklabilnim opasnim medicinskim otpadom,
-linija za energetsku oporabu nereciklabilnog opasnog medicinskog otpada sa sustavom čišćenje dimnih plinova i sustavom kontinuiranog praćenja emisija,
-suvremenih automatskih linija za pranje kontejnera.
Očekuje se da ta mjera ne nanosi bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i korake ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01).
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Reforma C5.1. R5 – E-Zdravstvo
Cilj je mjere unaprijediti upravljačke kapacitete djelotvornijom upotrebom podataka i poticati inovativna rješenja u zdravstvu u cilju kvalitetnijeg upravljanja zdravstvenim sustavom. Reformom e-zdravstva poduprijet će se napori kako bi se osiguralo da svi ljudi imaju pristup potrebnim zdravstvenim uslugama (uključujući prevenciju, liječenje, rehabilitaciju i palijativnu skrb) dostatne kvalitete. Reforma uključuje donošenje nacionalnog telemedicinskog okvira radi:
-proširenja opsega telemedicinskih usluga i osiguravanja interoperabilnosti s nacionalnim zdravstvenim informacijskim sustavom i prikladnosti za buduću prekograničnu razmjenu,
-prijenosa vitalnih parametara pacijenata iz hitne medicinske službe (HMS) u objedinjeni hitni bolnički prijem (OHBP) i praćenja izvanbolničkih usluga na daljinu,
-uvođenja nadzora hitne medicinske službe na daljinu i izrade akcijskog plana za uvođenje nadzora i okvira za praćenje provedbe, koji se temelje na analizi stanja, nacionalnom okviru i akcijskom planu dostavljenima u okviru povezanog instrumenta za tehničku potporu.
Nacionalni zdravstveni informacijski sustav uključuje sljedeće funkcije:
-redovito izvještavanje o zdravlju stanovništva kao podloga za ciljane aktivnosti prevencije i zbrinjavanja bolesti,
-izgradnju nacionalnih kapaciteta za podatkovnu analitiku, uključujući integriranje sučelja pružatelja zdravstvenih usluga i pacijenata s postojećim infrastrukturama i praksama,
-jačanje nacionalnih kapaciteta za uvođenje umjetne inteligencije i računalstva visokih performansi, jačanje kibersigurnosti e-zdravstva i naprednih digitalnih vještina zdravstvenih djelatnika i pacijenata primjenom naprednih tehnologija, posebno umjetne inteligencije,
-omogućavanje razvoja novih zdravstvenih usluga na temelju anonimno prikupljenih podataka dostupnih u zdravstvenom sustavu.
Reformu podupire pet pratećih ulaganja (od C5.1. R5-I1 do C5.1. R5-I5).
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2022.
Ulaganje C5.1. R5-I1 – Digitalna integracija operacijskih dvorana i robotska kirurgija u KBC-u Split
Cilj je mjere omogućiti sveobuhvatno liječenje pacijenata s malignim bolestima i integrirati mjere optimizacije zdravstvene skrbi. Očekuje se da će ulaganje unaprijediti zdravstvene ishode zahvaljujući uvođenju novog modela skrbi za pacijente, osobito novih najsuvremenijih načina kirurškog liječenja. Ulaganje se odnosi na digitalizaciju operacijskih dvorana i nabavu opreme za napredno liječenje raka u KBC-u Split.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C5.1. R5-I2 – TELECORDIS
Cilj je mjere digitalizirati kardiološke usluge kako bi se omogućilo kontinuirano praćenje stanja pacijenata, osobito onih s kroničnim kardiološkim bolestima. Očekuje se da će brze i dostupne kardiološke dijagnostičke usluge na razini primarne zdravstvene zaštite omogućiti pravovremenu detekciju kardioloških zdravstvenih tegoba pacijenata, pravovremeno odgovarajuće liječenje pacijenata te kontinuirano praćenje njihova zdravstvenog stanja. Nadalje, telemedicinska usluga EKG holtera pružit će pacijentima na udaljenim i ruralnim područjima pristup specijalističkoj skrbi i time uvelike povećati dostupnost specijalističkih zdravstvenih usluga u lokalnim ambulantnim centrima, poboljšati učinkovitost specijalista, poboljšati ishode pacijenata, značajno smanjiti liste čekanja i troškove pružanja te zdravstvene usluge. Ulaganje uključuje digitalizaciju dijagnostičkih procesa i omogućava dijeljenje podataka s disperziranim specijalističkim centrima.
Mjera će biti dovršena do 31. ožujka 2023.
Ulaganje C5.1. R5-I3 – Teletransfuzija
Cilj je mjere digitalizirati transfuzijsku uslugu i osigurati dostupnost dežurnog specijalista transfuzije za sve bolničke zdravstvene ustanove koje imaju transfuzijske odjele, doprinijeti jakom razvoju telemedicinske usluge digitalnim prijenosom medicinskih podataka i ojačati međusobnu povezanost svih bolničkih ustanova koje imaju transfuzijske odjele.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2022.
Ulaganje C5.1. R5-I4 – Digitalizacija i integracija operacijskih dvorana opremljenih robotskom kirurgijom u KBC-u Sestre milosrdnice
Cilj je mjere digitalizirati operacijske dvorane i nabaviti naprednu opremu za liječenje novih modernih načina kirurškog liječenja. Digitalizacijom i integracijom operacijskih dvorana promijenit će se planiranje, dokumentiranje, pohranjivanje i razmjena podataka o bolesnicima i vrstama i načinima operacijskog liječenja. Robotska kirurgija unaprijedit će kvalitetu kirurškog liječenja, povećati sigurnost bolesnika, postići veća transparentnost u liječenju, bolje kontrolirati troškovi i zdravstveni ishodi, čime će se osnažili i konsolidirati ključni resursi zdravstvene informacijske infrastrukture, uvesti sustav zdravstvenih usluga bez papira i doprinijeti digitalnoj tranziciji.
Mjera će biti dovršena do 31. prosinca 2023.
Ulaganje C5.1. R5-I5 – Digitalizacija i opremanje dijagnostičkih jedinica KB-a Merkur
Cilj je mjere digitalizirati i opremiti dijagnostičke jedinice radi lakšeg praćenja razvojne procedure u dijagnostici te pružanja kvalitetnije usluge pacijentima. Ulaganje uključuje nabavu suvremenih uređaja.
Mjera će biti dovršena do 31. ožujka 2023.
U.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
318 |
C5.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje okvira za procjenu učinkovitosti zdravstvenog sustava |
Stupanje na snagu okvira za procjenu učinkovitosti zdravstvenog sustava |
|
|
|
3. |
2022. |
Okvirom za procjenom učinkovitosti zdravstvenog sustava omogućuje se učinkovitosti zdravstva, utvrđivanje ključnih pokazatelja uspješnosti u skladu s definiranom metodologijom procjene te se omogućuje povezivanje mjera s ciljevima utvrđenima u nacionalnim strateškim dokumentima i reformama, pravodobnost podataka te poboljšanje praćenja zdravstvenih ishoda. |
319 |
C5.1. R1 |
Ciljna vrijednost |
Optimizacija vremena za dijagnostičko liječenje (liste čekanja) |
|
Broj dana |
400 |
270 |
4. |
2023. |
Razdoblje čekanja za bolesnike na dijagnostičkom liječenju skraćuje se na 270 dana (u usporedbi s trenutačnim razdobljem od 400 dana). |
320 |
C5.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Pristup ljekarničkoj skrbi i lijekovima |
|
Broj |
0 |
8 |
3. |
2024. |
Osigurat će se dostupnost zdravstvene zaštite svim stanovnicima i turistima na cijelom državnom području Hrvatske, a tijekom turističke sezone osigurat će se usluge i u mjestima i na otocima koji nemaju ljekarne, a ni ljekarnički depo jer ne ispunjuju uvjete u pogledu udaljenosti od druge ljekarne ili broja stanovnika, odnosno neisplativosti svakodnevnog rada istih na tom području. Kako bi se postigao cilj, nabavit će se najmanje četiri mobilne ljekarne-kamper vozila i najmanje četiri ljekarne-brodice. |
321 |
C5.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Pružanje ambulantne izvanbolničke primarne zdravstvene zaštite |
|
% (postotak) |
0 |
80 |
2. |
2025. |
Na temelju postavljenog pravnog okvira Ministarstvo zdravstva (MIZ) će u suradnji sa županijama i domovima zdravlja uspostaviti sustav mobilnih ambulanti (ambulantno vozilo za primarnu zdravstvenu zaštitu) u 80 % ruralnih, udaljenih i otočnih područja. U suradnji i koordinaciji s ravnateljem doma zdravlja, liječnik i medicinska sestra će s potrebnom medicinskom i tehničkom opremom za ordinaciju obiteljske medicine obilaziti mala udaljena mjesta na području doma zdravlja u kojima usluga nije dostupna te pregledavati pacijente, ordinirati terapiju, izdavati uputnice i recepte te obavljati i kućne posjete nepokretnim bolesnicima. Broj vozila odredit će se nakon analize mapiranja kapaciteta potrebnog za postizanje cilja. |
322 |
C5.1. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Nova zgrada u kompleksu Klinike za infektivne bolesti dr. Fran Mihaljević |
|
Broj |
0 |
1 |
1. |
2026. |
Projekt obuhvaća rušenje postojećih zgrada (3..,4. i 1./5.) te izgradnju novog dijela kompleksa s podrumskom etažom, prizemljem i tri nove etaže. Sve nove gradnje moraju biti barem gotovo nulte energetske zgrade u skladu s Direktivom o energetskim svojstvima zgrada, dok se rekonstrukcijom postojećih zgrada mora postići u prosjeku barem obnova srednje dubine, kako je definirano u Preporuci Komisije o obnovi zgrada ili postići u prosjeku najmanje 30% smanjenja izravne i neizravne emisije stakleničkih plinova u odnosu na emisije prije obnove. U svim zgradama posebnu pozornost treba posvetiti osiguravanju zdravih unutarnjih klimatskih uvjeta, protupožarnoj zaštiti i otklanjanju rizika povezanih s povećanom seizmološkom aktivnošću. |
323 |
C5.1. R1-I4 |
Ključna etapa |
Modernizacija zdravstvenih usluga u KBC-u Split |
Nabava opreme Kliničkog zavoda za dijagnostičku i intervencijsku radiologiju KBC-a Split |
|
|
|
4. |
2022. |
Ugradnja opreme na Kliničkom zavodu za dijagnostičku i intervencijsku radiologiju i na Kliničkom zavodu za nuklearnu medicinu te izgradnja i oprema hibridne endoskopske sale na Zavodu za gastroenterologiju kako bi se omogućilo uvođenje novih dijagnostičkih i terapijskih postupaka u KBC Split. Mora se ugraditi barem sljedeća oprema: magnetska rezonancija 3T, neurointervencijska digitalna DSA angiosala, digitalni dijaskopski RTG uređaj i endoskopska gastroenterološka sala. |
324 |
C5.1. R1-I5 |
Ciljna vrijednost |
Zgrada centralnog operacijskog bloka OB-a Varaždin s pratećim sadržajem |
|
Broj |
0 |
1 |
4. |
2025. |
Izgradnja i opremanje zgrade centralnog operacijskog bloka jedinicama za intenzivnog liječenja, središnjom sterilizacijom, RTG dijagnostikom, transfuziologijom i medicinsko-biokemijskim laboratorijem te izgradnja spojnog hodnika prema postojećim medicinskim objektima. Sve nove gradnje moraju biti barem gotovo nulte energetske zgrade u skladu s Direktivom o energetskim svojstvima zgrada, dok se rekonstrukcijom postojećih zgrada mora postići u prosjeku barem obnova srednje dubine, kako je definirano u Preporuci Komisije o obnovi zgrada ili postići u prosjeku najmanje 30% smanjenja izravne i neizravne emisije stakleničkih plinova u odnosu na emisije prije obnove. U svim zgradama posebnu pozornost treba posvetiti osiguravanju zdravih unutarnjih klimatskih uvjeta, protupožarnoj zaštiti i otklanjanju rizika povezanih s povećanom seizmološkom aktivnošću. |
325 |
C5.1. R1-I6 |
Ciljna vrijednost |
Dijagnostički medicinski uređaji u KB-u Dubrava |
|
Broj |
0 |
8 |
2. |
2023. |
Kupnja i ugradnja osam dijagnostičkih medicinskih uređaja i digitalne radiološke opreme za Klinički zavod za dijagnostiku i intervencijsku radiologiju. Planira se postupna ugradnja, a svi uređaji moraju biti u funkciji najkasnije do 30. lipnja 2023. |
326 |
C5.1. R1-I7 |
Ciljna vrijednost |
Novi objekti u KBC-u Sestre milosrdnice |
|
Broj |
0 |
2 |
4. |
2023. |
KBC Sestre milosrdnice opremit će se integriranim objektima za hitni bolnički prijem, dnevnu bolnicu i jednodnevnu kirurgiju s medicinskom i nemedicinskom opremom i namještajem. |
327 |
C5.1. R1-I8 |
Ciljna vrijednost |
Medicinski uređaji za preoperativnu obradu i liječenje bolesnika s farmakorezistentnom epilepsijom u KB-u Dubrava |
|
Broj |
0 |
10 |
2. |
2023. |
Za potrebe daljnjeg razvoja Zavoda za neurologiju u KB-u Dubrava deset medicinskih uređaja ugradit će se i staviti u funkciju najkasnije do 30. lipnja 2023. Ulaganje uključuje nabavu opreme kao što su digitalni uređaji za SEEG 256 kanalno snimanje s videom, digitalni uređaj za EMNG i EP 12 kanalno snimanje. Ugradit će se uređaj za radiofrekventnu (RF) termokoagulaciju i adaptirati odgovarajući prostorni kapacitet. |
328 |
C5.1. R1-I9 |
Ciljna vrijednost |
Projekt razvoja KBC-a Zagreb |
|
Broj |
0 |
1 |
1. |
2026. |
Dovršetak projekta razvoja KBC-a Zagreb uključuje nabavu nove medicinske i nemedicinske (namještaj, kuhinja) opreme za šest odjela i klinika. |
329 |
C5.1. R2 |
Ključna etapa |
Poboljšanje i usklađivanje kvalitete zdravstvene skrbi izradom kliničkih e-smjernica |
MIZ je izradio kliničke smjernice i integrirao ih u e-smjernice u hrvatskom zdravstvenom sustavu. |
|
|
|
3. |
2025. |
Na temelju znanstvenih dokaza MIZ će izraditi kliničke smjernice i ih integrirati u hrvatski zdravstveni sustav, kao i e-smjernice radi usklađivanja kvalitete zdravstvene zaštite s ciljem ujednačavanja liječenja pacijenata i poboljšanja ishoda liječenja. Provedba kliničkih smjernica integrirat će se u e-Smjernice hrvatskog zdravstvenog sustava, čime će se poboljšati kvaliteta zdravstvene zaštite i unaprijediti upravljanje sustavom i to na dobrobit pacijenata, zdravstvenih radnika i cijelog društva. |
330 |
C5.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Optimizacija vremena za radiološko liječenje (liste čekanja) |
|
Broj dana |
|
30 |
2. |
2026. |
Razdoblje čekanja za bolesnike na radiološkom liječenju skratit će se na 30 dana od indikacije dijagnoze. |
331 |
C5.1. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Poboljšanje kvalitete onkološke radioterapije |
|
Broj |
0 |
6 |
4. |
2025. |
Šest bolnica opremit će se medicinskim uređajima za prevenciju, dijagnostiku i liječenje raka. Ulaganje će uključivati nabavu nove i obnovu stare opreme u skladu s utvrđenim prioritetima. |
332 |
C5.1. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Jedinstvena IT platforma za povezivanje, praćenje i optimalno liječenje onkoloških pacijenata |
|
Broj |
0 |
1 |
4. |
2025. |
Jedinstvena, jedinstvena IT platforma za povezivanje, praćenje i optimalno liječenje onkoloških pacijenata razvijena je i u funkciji. Informatička platforma omogućit će povezivanje zdravstvenih podataka, planiranje organizacijskih i strukturnih promjena i prepoznavanje rizika te pružiti temelj za provedbu daljnjih faza strategije, uključujući uspostavu radioterapijske mreže. U nacionalnu informatičku onkološku mrežu uključit će se sve onkološke ustanove u Hrvatskoj. Odgovarajući algoritmi osnovnih dijagnostičkih postupaka potrebnih za započinjanje liječenja najčešćih dijagnoza također se ugrađuju u nacionalnu informatičku onkološku mrežu kako bi se standardiziralo liječenje na svim razinama u Hrvatskoj, od malih onkoloških ambulanti do kliničkih bolničkih centara. |
333 |
C5.1. R3 |
|
Nacionalni plan razvoja zdravstva za razdoblje 2021.–2027. |
Donošenje Nacionalnog plana razvoja zdravstva za razdoblje 2021.–2027. |
|
|
|
3. |
2021. |
U Nacionalnom planu razvoja zdravstva za razdoblje 2021.–2027. kao krovnom propisu za sektorsko planiranje utvrdit će se specifični ciljevi, mjere, projekti i aktivnosti koji se trebaju provesti pod pokroviteljstvom MIZ-a s primarnim ciljem poboljšanja zdravstvenog sustava i zdravstvenih ishoda. Nacionalni plan razvoja zdravstva bit će u skladu s Programom reformi Vlade Republike Hrvatske i Smjernicama Europske komisije za kohezijsku politiku za razdoblje 2021.–2027. U Nacionalnom planu razvoja zdravstva definirat će se srednjoročne razvojne potrebe, i to tako što će se:
|
334 |
C5.1. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Specijalističko medicinsko osposobljavanje na primarnoj razini zdravstvene zaštite |
|
Broj |
0 |
467 |
4. |
2025. |
Specijalističko osposobljavanje završilo je 467 zdravstvenih radnika:
|
335 |
C5.1. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
Specijalističko usavršavanje prvostupnika sestrinstva u djelatnosti hitne medicine |
|
Broj |
0 |
375 |
4. |
2025. |
Ukupno 375 prvostupnika sestrinstva/medicinskih tehničara pohađat će jednogodišnje specijalističko usavršavanje u djelatnosti hitne medicine, od čega njih 210 iz postojećih timova T2 koji već rade u županijskim zavodima za hitnu medicinu, kako bi se u postojećoj Mreži hitne medicine osiguralo da svaki tim T2 ima jednog prvostupnika sestrinstva sa završenim specijalističkim usavršavanjem, a preostalih 165 prvostupnika sa završenim programom specijalizacije ojačat će zdravstveni sustav, posebno na područjima na kojima se bilježi nedostatak liječnika. |
336 |
C5.1. R4 |
Ključna etapa |
Izmjene Zakona o zdravstvenoj zaštiti i Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o zdravstvenoj zaštiti i Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju |
|
|
|
4. |
2022. |
Izmjene Zakona o zdravstvenoj omogućit će da nova odluka o zajedničkoj nabavi bude obvezujuća i za one zdravstvene ustanove čije je sudjelovanje do sada bilo dobrovoljno, što će posljedično povećati broj dionika obuhvaćenih zajedničkom nabavom.
|
337 |
C5.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Funkcionalna integracija bolnica |
|
Broj |
12 |
20 |
4. |
2023. |
Dovršit će se funkcionalna integracija najmanje osam bolnica kako bi se bolnički sustav racionalizirao smanjenjem/preraspodjelom aktivnosti i smanjenjem akutnog stacionarnog kapaciteta te će se ojačati dnevne bolnice kao troškovno učinkovitije liječenje. |
338 |
C5.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Postupak zajedničke javne nabave za zdravstvene ustanove |
|
% (postotak) |
0 |
85 |
4. |
2023. |
Najmanje 85 % kategorija nabave, koje čine najmanje 80 % ukupne potrošnje bolnica kojima upravlja država, nabavljeno je u okviru postupka zajedničke javne nabave. Radi postizanja tog cilja na temelju izmjene odluke o obveznoj zajedničkoj provedbi određenog postupka nabave za zdravstvene ustanove MIZ će: i. odlučiti provesti zajednički postupak javne nabave;
|
339 |
C5.1. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Centralno upravljanje svim parenteralnim pripravcima u osam bolnica |
|
% (postotak) |
0 |
75 |
4. |
2024. |
Najmanje 75 % parenteralnih pripravaka u osam hrvatskih bolnica provodi se u okviru centralne priprave lijekova. Uz provedbu centralne priprave lijekova, laboratorij ljekarne priprema većinu potrebne parenteralne terapije za odjele, i to u skladu s najvišim sigurnosnim standardima „spremno za uporabu”. Pripravci se označuju imenom i prezimenom pacijenta, nazivom lijeka i dozom, čime se sprečavaju moguće pogreške u liječenju. |
340 |
C5.1. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Sustav jedinične terapije za lijekove u krutom obliku u 40 hrvatskih bolnica |
|
% (postotak) |
0 |
50 |
4. |
2025. |
Do 31. prosinca 2025. 50 % svih lijekova u krutom obliku priprema se u okviru sustava za jediničnu terapiju u 40 hrvatskih bolnica. U svakoj bolnici organizirat će se prostor za raspodjelu jedinične terapije i uređaji s odgovarajućim kapacitetom pakiranja jedinične terapije za dnevne potrebe bolnice. Uvest će se digitalni komunikacijski kanal od bolničkih odjela do bolničke ljekarne kako bi liječnici mogli naručivati potrebnu terapiju za pacijente i dobivati povratne informacije o vremenu isporuke (integracija rješenje u informacijski sustav bolnice). |
341 |
C5.1. R4-I3 |
Ciljna vrijednost |
Praćenje lijeka u bolničkom sustavu od ljekarne do bolesnika |
|
Broj |
0 |
30 |
2. |
2026. |
Najmanje 30 bolnica mora imati funkcionalno integrirano IT rješenje za potpuno praćenje lijeka u bolničkom sustavu od ljekarne do pacijenta. Izradit će se obrazac za izvješćivanje HZZO-a i Agencije za lijekove i medicinske proizvode (HALMED) o potrošnji svih lijekova i izdvojeno izvješćivanje o potrošnji određenih kategorija lijekova kao što su rezervni antibiotici i posebno skupi lijekovi te o svim drugim farmakoepidemiološkim informacijama koje se zahtijevaju u zdravstvenom sustavu. Softversko rješenje za digitalno praćenje lijekova u bolnicama razvijeno je i integrirano u najmanje 30 bolnica u završnoj fazi. |
342 |
C5.1. R4-I4 |
Ciljna vrijednost |
Sustav za praćenje nestašice lijekova na temelju tehnologije lanaca blokova |
|
% (postotak) |
0 |
100 |
2. |
2025. |
Razvit će se softversko rješenje za praćenje nestašice lijekova u Hrvatskoj i integrirani model za predviđanje i sprečavanje nestašice lijekova. Kako bi se zaštitili pojedinačni korisnici, tehnologija lanca blokova primjenjuje se za osiguravanje transparentnosti podataka objavljenih javnosti, uz istodobnu zaštitu podataka koji se smatraju anonimnima ili potencijalno dostupnima državi. Softverskim rješenjem na temelju lanaca blokova prati se 100 % lijekova radi predviđanja i sprečavanja nestašice. |
343 |
C5.1. R4-I5 |
Ciljna vrijednost |
Dijagnostičke jedinice u KBC-u Merkur |
|
Broj |
0 |
4 |
1. |
2023. |
Radi poboljšanja kvalitete usluge, povećanja broja obrada pacijenata, povećanja brzine i dostupnosti te kvalitete zdravstvene zaštite za sve kategorije pacijenata, ugradit će se oprema za barem četiri dijagnostičke jedinice u KBC-u Merkur. Ugrađena oprema obuhvaćat će sljedeće:
|
344 |
C5.1. R4-I5 |
Ciljna vrijednost |
Praćenje ishoda liječenja kroničnih nebolničkih bolesnika u javnim ljekarnama |
|
% (postotak) |
0 |
20 |
4. |
2024. |
U programu praćenja ishoda liječenja u javnim ljekarnama sudjeluje 20 % nebolničkih pacijenata.
|
345 |
C5.1. R4-I6 |
Ključna etapa |
Objekt za medicinski otpad u KBC-u Zagreb |
|
Broj |
0 |
1 |
4. |
2024. |
Dovršit će se objekt za gospodarenje medicinskim otpadom samo za spaljivanje nereciklabilnog opasnog otpada koji nastane u KBC-u Zagreb. Taj projekt obuhvaća izgradnju suvremenog objekta za gospodarenje medicinskim otpadom koji se sastoji od:
|
346 |
C5.1. R5 |
Ključna etapa |
Poboljšanje i proširenje usluga telemedicine |
Stupanje na snagu nacionalnog telemedicinskog okvira kojim se širi opseg usluga telemedicine |
|
|
|
4. |
2022. |
Reformom se uvode odredbe za uspostavu funkcionalnog nacionalnog telemedicinskog okvira za prijenos vitalnih parametara pacijenata iz hitne medicinske službe u objedinjeni hitni bolnički prijem i nadzor hitne medicinske službe na daljinu. Projekt uključuje: i. situacijsku analizu, ii. nacionalni okvir za uvođenje nadzora hitne medicinske službe na daljinu, i iii. akcijski plan uvođenja nadzora te okvir za praćenje provedbe.
|
347 |
C5.1. R5-I1 |
Ciljna vrijednost |
Operacijske dvorane (Firule i Križine) i robotski sustav na lokaciji Firule ugrađeni su i u funkciji |
|
Broj |
0 |
4 |
4. |
2023. |
Projekt uključuje digitalizaciju i integraciju četiriju operacijskih dvorana na lokacijama Firule i Križine te robotskog sustava na lokaciji Firule. Digitalnom tranzicijom, integracijom i robotskom kirurgijom promijenit će se dosadašnji način liječenja tako što će se unaprijediti kvaliteta kirurškog liječenja, poboljšati sigurnost bolesnika, postići veća transparentnost u liječenju i bolje kontrolirati troškovi i zdravstveni ishodi, čime će se osnažili i konsolidirati ključni resursi zdravstvene informacijske infrastrukture i modernizirati zdravstvene usluge bez papira. |
348 |
C5.1. R5-I2 |
Ciljna vrijednost |
Telekardiološke usluge |
|
Broj |
0 |
40 |
1. |
2023. |
Cilj je projekta TeleCordis postaviti medicinsku i računalnu opremu potrebnu za obavljanje usluga EKG holtera, holtera tlaka i 12 kanalnog EKG-a u udaljenim i ruralnim područjima koja su nedostatno pokrivena tim uslugama, odnosno nemaju na raspolaganju specijalista kardiologije. Oprema je nabavljena (jedan paket po centru) i postavljena u najmanje 40 telemedicinskih pristupnih centara. Program će se povezati sa specijaliziranim centrima za telemedicinu radi pružanja telekardioloških usluga. |
349 |
C5.1. R5-I3 |
Ciljna vrijednost |
Teletransfuzijske usluge |
|
Broj |
0 |
35 |
4. |
2022. |
Projekt Teletransfuzija podržat će postojeću digitalnu infrastrukturu procesa liječenja korištenjem podataka o pacijentu dobivenih iz eUputnice i eKartona potrebnih za početak liječenja u ustanovi sekundarne ili tercijarne zdravstvene zaštite.
|
350 |
C5.1. R5-I4 |
Ciljna vrijednost |
Operacijske dvorane KBC-a Sestre milosrdnice opremljene robotskom kirurgijom |
|
Broj |
0 |
4 |
4. |
2023. |
Najmanje četiri novoopremljene operacijske dvorane najsuvremenijom robotskom tehnologijom.
|
V. INICIJATIVA 6.1.: OBNOVA ZGRADA
Postojeći fond zgrada u Hrvatskoj razmjerno je star, a stopa energetske obnove zgrada u razdoblju 2014.–2020. iznosila je samo 0,7 %. Stare i energetski neučinkovite zgrade odgovorne su za 40 % potrošnje energije i 36 % emisija CO2, a čak 30 % zgrada spada u kategoriju zgrada s najlošijim svojstvima. Većina zgrada s najlošijim svojstvima ne zadovoljava današnje minimalne zahtjeve zaštite od potresa, zaštite od požara ili zaštite zdravlja te stoga zahtijeva sveobuhvatnu obnovu. Osim toga, u ožujku i prosincu 2020. Hrvatsku su pogodila dva niza potresa, što je prouzročilo veliku materijalnu štetu u Gradu Zagrebu i u Zagrebačkoj, Krapinsko-zagorskoj, Sisačko-moslavačkoj i Karlovačkoj županiji. U skladu s brzom procjenom štete i potreba (Vlada Republike Hrvatske, 2020.) ukupne potrebe za rekonstrukcijom i oporavkom u Gradu Zagrebu, Zagrebačkoj i Krapinsko-zagorskoj županiji zbog potresa procijenjene su na oko 17 469 000 000 EUR. Šteta uzrokovana potresom u prosincu još se procjenjuje.
Ova inicijativa u hrvatskom planu za oporavak i otpornost odnosi se na ulaganja i reforme kojima se nastoji potaknuti sveobuhvatna obnova zgrada, uključujući energetsku obnovu, strukturno jačanje i obnovu nakon potresa. Obnova će obuhvaćati višestambene i javne zgrade, uključujući zdravstvene i obrazovne ustanove, te zgrade sa statusom kulturnog dobra.
Inicijativa uključuje reforme kojima se podupire proces obnove i dekarbonizacije zgrada, uz istodobno uklanjanje prepreka na građevinskom tržištu i rješavanje socijalnih pitanja: i. reforma usmjerena na dekarbonizaciju zgrada, ii. reforma usmjerena na povećanje broja radnika i stručnjaka za energetsku učinkovitost i obnovu nakon potresa, iii. reforma usmjerena na smanjenje administrativnog opterećenja za podnositelje zahtjeva u postupku obnove, iv. reforma usmjerena na povećanje znanja o seizmološkom aktivnostima, v. reforma usmjerena na promicanje i razvoj zelene infrastrukture i kružno upravljanje zgradama i prostorima te vi. reforma usmjerena na sustavno upravljanje energijom i ispitivanje novog modela financiranja energetske učinkovitosti.
Ulaganjima i reformama doprinijet će se ispunjenju preporuka upućenih Hrvatskoj u zadnje dvije godine: „usmjeriti ulagačku politiku na […] energetsku učinkovitost […] i okolišnu infrastrukturu” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2019.) i „usmjeriti ulaganja u zelenu […] tranziciju, osobito u okolišnu infrastrukturu” (3. preporuka za Hrvatsku iz 2020.).
V.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore
Reforma C6.1. R1 – Dekarbonizacija zgrada
Reforma će doprinijeti inicijativi obnove postojećih zgrada i transformaciji postojećeg fonda zgrada u energetski visokoučinkovit i dekarboniziran fond zgrada do 2050.
Reforma uključuje donošenje programa energetske obnove za razdoblje 2021.–2030. za višestambene zgrade, javne zgrade i posebnu kategoriju zgrada sa statusom kulturnog dobra, te donošenje Programa suzbijanja energetskog siromaštva na područjima posebne državne skrbi za razdoblje 2021.–2025. Tim će se programima potaknuti temeljita obnova zgrada, uz pridavanje posebne pozornosti osiguravanju zdravih unutarnjih klimatskih uvjeta, zaštiti od požara i otklanjanju rizika povezanih s povećanom seizmološkom aktivnošću te smanjenju energetskog siromaštva.
Reforma će biti dovršena do 31. ožujka 2022.
Ulaganje C6.1. R1-I1 – Energetska obnova zgrada
Cilj je ulaganja potaknuti zelenu tranziciju i dekarbonizaciju zgrada smanjenjem potrošnje energije za grijanje u višestambenim i zgradama javnog sektora od najmanje 50 % u odnosu na godišnju potrošnju energije za grijanje prije obnove. Budući da toplinska energija čini 71 % ukupne krajnje potrošnje energije (Državni zavod za statistiku, 2015.), navedena ušteda u potrošnji toplinske energije odgovara barem 30 %-tnoj uštedi primarne energije u odnosu na stanje prije obnove. Cilj je ulaganja povećati korištenje obnovljivih izvora energije i posljedično smanjiti emisije CO2, ublažiti energetsko siromaštvo te potaknuti razvoj zelene infrastrukture i kružno upravljanje zgradama i prostorima.
Ulaganjem će se prvenstveno financirati projekti energetske obnove koji su već u pripremi. Ulaganje u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost provest će se kako slijedi:
-za energetsku obnovu, bespovratnim sredstvima pokrit će se 60 % prihvatljivih troškova obnove i 85 % troškova dokumentacije,
-za temeljitu energetsku obnovu, koja uključuje mjere povezane s energetskom učinkovitošću na vanjskim zidovima i krovovima zgrada i tehničkim sustavima te smanjenje potrošnje energije za grijanje i potrošnje primarne energije od najmanje 50 %, bespovratnim sredstvima pokrit će se 80 % prihvatljivih troškova obnove i 85 % troškova dokumentacije,
-za sveobuhvatnu obnovu, kojom se kombiniraju energetska obnova, seizmičko ojačanje, zaštita od požara i osiguravanje dobrih unutarnjih klimatskih uvjeta, bespovratnim sredstvima pokrit će se 80 % prihvatljivih troškova obnove i 100 % troškova dokumentacije.
Očekuje se da to ulaganje ne nanosi bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i korake ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Konkretno, trošak ugradnje kondenzacijskih plinskih kotlova mora iznositi najviše 20 % ukupnog troška programa obnove, a kondenzacijski plinski kotlovi ugrađuju se kako bi se zamijenili kotlovi na bazi ugljena i loživog ulja.
Ulaganje će biti dovršeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C6.1. R1-I2 – Obnova zgrada oštećenih u u potresu s energetskom obnovom
Cilj je ulaganja popraviti štetu koja je u potresima u 2020. nanesena višestambenim i javnim zgradama, kako bi se povećala seizmička otpornost zgrada i njihova energetska učinkovitost. Obnova zgrada do njihova izvornog stanja prije štete financira se iz Fonda solidarnosti EU-a, ako je primjenjivo, dok se razlika u odnosu na potpunu obnosvu, uključujući povećanje energetske učinkovitosti zgrada i povećanje njihove seizmičke otpornosti (načelo bolje rekonstrukcije), financira ovim ulaganjem. Očekuje se da to ulaganje ne nanosi bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i korake ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Konkretno, trošak ugradnje kondenzacijskih plinskih kotlova mora iznositi najviše 20 % ukupnog troška programa obnove, a kondenzacijski plinski kotlovi ugrađuju se kako bi se zamijenili kotlovi na bazi ugljena i loživog ulja. Sve obnovljene zgrade (osim zgrada sa statusom kulturnog dobra) moraju postići smanjenje potrošnje energije za grijanje od najmanje 50 % u odnosu na godišnju potrošnju energije za grijanje prije obnove, što odgovara najmanje 30 %-tnom povećanju uštede energije u odnosu na stanje prije obnove.
Ulaganje će biti provedeno do 30. lipnja 2026.
Ulaganje C6.1. R1-I3 – Energetska obnova zgrada sa statusom kulturnog dobra
Cilj je ulaganja energetska obnova zgrada sa statusom kulturnog dobra. Time će se smanjiti CO2, potrošnja energije i troškovi održavanja u dugoročnom razdoblju te će se doprinijeti razvoju kružnog gospodarstva i upotrebi prirodnih rješenja. Mjera obuhvaća dvije kategorije zgrada: pojedinačno zaštićena kulturna dobra (pojedinačne građevine i graditeljski sklopovi) i zgrade koje se nalaze unutar zaštićene kulturno-povijesne cjeline.
S obzirom na kulturnu i društvenu vrijednost zgrada kulturne baštine te veća sredstva koja su potrebna za njihovu obnovu, obnova zgrada javnog i kulturnog sektora sa statusom kulturnog dobra sufinancirat će se uz stopu od 100 %. Očekuje se da to ulaganje ne nanosi bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i korake ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama za primjenu načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Konkretno, trošak ugradnje kondenzacijskih plinskih kotlova mora iznositi najviše 20 % ukupnog troška programa obnove, a kondenzacijski plinski kotlovi ugrađuju se kako bi se zamijenili kotlovi na bazi ugljena i loživog ulja. U energetskoj obnovi zgrada koje imaju status kulturnog dobra tražit će se smanjenje projektirane potrošnje energije za grijanje ili primarne energije na godišnjoj razini od najmanje 20% u odnosu na potrošnju energije prije obnove. Međutim, na razini portfelja svih obnovljenih zgrada sa statusom kulturnog dobra, u prosjeku se postiže povećanje od 30 % uštede primarne energije u odnosu na stanje prije obnove.
Ulaganje će biti provedeno do 30. lipnja 2026.
Reforma C6.1. R2 – Razvoj okvira za osiguranje adekvatnih vještina u kontekstu zelenih poslova potrebnih za obnovu nakon potresa
Cilj je reforme smanjiti rizik povezan s nedovoljnim brojem kvalificirane radne snage i osigurati odgovarajuće znanje i vještine potrebne za provedbu svih procesa energetske obnove i obnove nakon potresa, integriranjem potrebnog znanja o seizmičkoj otpornosti, energetskoj učinkovitosti, kružnom upravljanju, zaštiti kulturne baštine i obnovi nakon potresa poboljšanjem postojećih programa obrazovanja i osposobljavanja te razvojem novih.
Programi obrazovanja i osposobljavanja razvijaju se u okviru Nacionalnog plana za razvoj vještina u kontekstu zelenih radnih mjesta povezanih s energijom i rekonstrukcijom nakon potresa.
Reforma uključuje:
-osmišljavanje i provedbu programa obrazovanja odraslih s naglaskom na razvoju i provedbi programa prekvalifikacije za potrebe obnove i dekarbonizacije zgrada s elementima obnove nakon potresa, zaštite kulturne baštine, energetske učinkovitosti, zelene infrastrukture i kružnog upravljanja prostorom i zgradama,
-uspostavu i provedbu novog interdisciplinarnog studijskog programa u kojem će se kombinirati znanja o obnovi kulturne baštine, primjeni rješenja koja se temelje na prirodi, urbanom šumarstvu i urbanoj obnovi,
-razvoj i provedbu specijalističkih studija i obrazovnih programa specijaliziranih za prostorno uređenje i održivi urbani razvoj, posebno o obnovi nakon potresa, integriranoj obnovi kulturne baštine s elementima prilagodbe klimatskim promjenama, energetske učinkovitosti, kružnog upravljanja, rješenja koja se temelje na prirodi i urbanog šumarstva,
-razvoj programa kojima se podupire veća primjena informacijskog modeliranja zgrada i njegovo promicanje u građevinskom sektoru i prostornom uređenju,
-vođenje promotivne kampanje za privlačenje podnositelja zahtjeva.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Reforma C6.1. R3 – Povećanje učinkovitosti, smanjenje administrativnog opterećenja i digitalizacija procesa obnove
Cilj je reforme pružiti usluge građanima i vlasnicima zgrada koje će pomoći u smanjenju administrativnog opterećenja za podnositelje zahtjeva u procesu energetske obnove i obnove nakon potresa digitalizacijom i integracijom informacija. Reforma uključuje dodatno poboljšanje usluge jedinstvenog kontaktnog centra za energetsku obnovu i razvoj usluga jedinstvenog kontakt centra na internetu i otvaranje fizičkih ureda na potresom pogođenim područjima s ciljem pojednostavnjenja procesa obnove za građane i druge subjekte kojima su potrebne administrativne usluge tijekom obnove nakon potresa. Reformom će se financirati i jačanje stručnih kapaciteta zaposlenika u jedinstvenom kontaktnom centru i javnim ustanovama uključenima u proces obnove radi podupiranja pune funkcionalnosti usluga jedinstvenog kontakt centra.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Reforma C6.1. R.4 – Modernizacija i integracija seizmičkih podataka za proces obnove i planiranje buduće gradnje te praćenje javne infrastrukture
Reformom se nastoji poboljšati otpornost na rizike u prostornom uređenju i građevinskom sektoru poboljšanjem prikupljanja i obrade seizmičkih podataka, jačanjem kapaciteta za primjenu podataka o seizmičkim rizicima i provedbom mjera za smanjenje mogućih šteta. Prikupljeni podaci služit će kao ulazni podaci za karte povezane s rizicima, kao što su karte rasjeda, karte potresnih područja i karte podložnosti klizanju, koje će se koristiti za izradu prostornih planova jedinica lokalne uprave radi planiranja odgovarajuće tipologije antiseizmičke konstrukcije i povećanja otpornosti Hrvatske na potrese.
Reformom će se ojačati organizacijska i infrastrukturna sposobnost Seizmološke službe Republike Hrvatske za prikupljanje, obradu i analizu podataka o seizmološkim aktivnostima. Ojačat će se i administrativni kapaciteti MPGI-ja te povezane usluge, kao što su instituti i uredi na regionalnoj razini, kako bi se prikupljeni podaci mogli pravilno primijeniti u prostornom uređenju i građevinskom sektoru.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2025.
Ulaganje C6.1. R4-I1 – Razvoj mreže seizmoloških podataka
Cilj je ulaganja financirati nabavu najmanje 300 jedinica nove seizmološke opreme potrebne za Seizmološku službu Hrvatske radi praćenja, obrade i analize podataka koji se odnose na seizmološke aktivnosti na području Republike Hrvatske. Ulaganjem se financiraju i zapošljavanje i osposobljavanje stručnjaka za upotrebu stečene opreme i obradu podataka. Plaće angažiranih stručnjaka nastavit će se financirati iz državnog proračuna i nakon 2026.
Ulaganje će biti provedeno do 30. lipnja 2026.
Reforma C6.1. R5 – Uvođenje novog modela strategija zelene urbane obnove i provedba pilot-projekta razvoja zelene infrastrukture i kružnog gospodarenja prostorom i zgradama
Cilj je reforme razviti okvir za osmišljavanje i provedbu strategija zelene urbane obnove. Novim okvirom osigurava se temelj za razvoj održivog prostora s naglaskom na razvoj zelene infrastrukture i integriranje prirodnih rješenja, modela za kružno upravljanje prostorom i zgradama, jačanje otpornosti na rizike i klimatske promjene te podupiranje sveukupnog održivog razvoja. Reforma će biti dostupna svim jedinicama lokalne vlasti u Hrvatskoj, no prioritet će imati one koje se nalaze u potresom pogođenim područjima.
Smjernice za izradu strategija zelene urbane obnove izradit će MPGI, na temelju Nacionalnog programa razvoja zelene infrastrukture u urbanim područjima i kružnog gospodarenja zgradama i prostorom. Razvoj strategija zelene urbane obnove i provedba pilot-projekata provodit će se u suradnji s Ministarstvom.
Reforma će biti dovršena do 30. lipnja 2026.
Reforma C6.1. R6 – Pilot-projekt uspostave i provedbe sustavnog gospodarenja energijom te razvoj novog modela financiranja
Hrvatska ima funkcionalan sustav praćenja potrošnje energije za pojedinačna postrojenja javnog sektora, ali taj sustav još nije razvijen za druge sektore, kao što su privatni stambeni sektor, industrijski ili prometni sektor. Cilj je ove mjere razviti i ispitati model za praćenje potrošnje energije u višestambenim zgradama, koji se provodi na temelju dobrovoljnog interesa vlasnika. Taj će se model temeljiti na pilot-projektima u kojima će se mjeriti sva potrošnja energije i vode u jedinici lokalne uprave uvođenjem automatskog prikupljanja podataka. Očekuje se da će se time omogućiti sustavno upravljanje energijom te ostvariti uštede energije i vode.
Na temelju prikupljenih podataka o potrošnji energije i vode tijekom pilot-projekta, u okviru te reforme analizirat će se i razviti model kojim će se potrošačima omogućiti da podnesu zahtjev za zajam za energetsku obnovu i vrate ga preko svojeg energetskog računa, prilagođeno za uštede energije ostvarene obnovom. Time će se smanjiti problem manjka financijskih resursa krajnjih korisnika za potrebe energetske obnove. Očekuje se da će to pozitivno doprinijeti stopi energetske obnove u Hrvatskoj. Reformom se testira i model pilot-projekta radi njegove moguće primjene na nacionalnoj razini.
Reforma će biti dovršena do 31. prosinca 2025.
V.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore
Broj |
Mjera |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
Kvalitativni pokazatelji
|
Kvantitativni pokazatelji
|
Vrijeme |
Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti |
|||
Jedinica |
Osnovna vrijednost |
Cilj |
Q |
Godina |
||||||
351 |
C6.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje nacionalnih programa energetske obnove za: i. višestambene zgrade (za razdoblje 2021.–2030.), ii. zgrade sa statusom kulturnog dobra (za razdoblje 2021.–2030.) i iii. suzbijanje energetskog siromaštva na područjima posebne državne skrbi (za razdoblje 2021.–2025.) |
Objava na službenim internetskim stranicama MPGI-ja
|
|
|
|
4. |
2021. |
Objava programa radi poticanja dubinske obnove zgrada, visokoučinkovitih alternativnih sustava, uz pridavanje posebne pozornosti osiguravanju zdravih unutarnjih klimatskih uvjeta, zaštiti od požara i otklanjanju rizika povezanih s pojačanom seizmološkom aktivnošću. Uvest će se i posebna kategorija energetske obnove zgrada sa statusom kulturnog dobra koje do sad u Hrvatskoj još nisu bile obuhvaćene programima energetske obnove za sufinanciranje sredstvima EU-a.
|
352 |
C6.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje Programa energetske obnove zgrada javnog sektora za razdoblje 2021.–2030. |
Objava na službenim internetskim stranicama MPGI-ja |
|
|
|
1. |
2022. |
Objava Programa energetske obnove zgrada javnog sektora za razdoblje 2021.–2030., koji obuhvaća sveobuhvatnu obnovu zgrada javnog sektora uključujući mjere povezane s energetskom učinkovitošću, uz smanjenje toplinskih potreba i potrošnje energije u zgradama javnog sektora i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora te posljedično smanjenje emisija CO2. |
353 |
C6.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Potpisani ugovori za energetsku obnovu javnih i višestambenih zgrada |
|
EUR |
0 |
66 361 404 |
4. |
2022. |
Potpisani ugovori u vrijednosti od 66 361 404 207 EUR za energetsku obnovu zgrada (50 % ukupnog iznosa ulaganja). U svim ugovorima se navodi relevantni zahtjev za energetsku učinkovitost u smislu smanjenja potrošnje energije za grijanje od minimalno 50 % za svaku zgradu (osim za zgrade sa statusom kulturnog dobra) u odnosu na godišnju potrošnju energije za grijanje prije obnove, čime će se ostvariti 30 %-tno povećanje uštede primarne energije u odnosu na stanje prije obnove uz poštovanje načela nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja. |
354 |
C6.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova višestambenih javnih zgrada |
|
Broj (m2) |
0 |
180 000 |
2. |
2026. |
Dovršit će se energetska obnova najmanje 180 000 m2 višestambenih zgrada prema ugovorima o sufinanciranju, čime će se ispuniti zahtjev u pogledu smanjenja potrošnje energije za grijanje od najmanje 50 % za svaku zgradu u odnosu na godišnju potrošnju energije za grijanje prije obnove i ostvariti 30 %-tno povećanje uštede primarne energije u odnosu na stanje prije obnove, uz poštovanje načela nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja. |
355 |
C6.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova javnih zgrada |
|
Broj
|
0 |
288 000 |
2. |
2026. |
Dovršit će se energetska obnova najmanje 288 000 m2 javnih zgrada prema ugovorima o sufinanciranju, čime će se ispuniti zahtjev u pogledu smanjenja potrošnje energije za grijanje od najmanje 50 % za svaku zgradu u odnosu na godišnju potrošnju energije za grijanje prije obnove i ostvariti 30 %-tno povećanje uštede primarne energije u odnosu na stanje prije obnove, uz poštovanje načela nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja. |
356 |
C6.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova i obnova nakon potresa za višestambene zgrade oštećene u potresu |
|
Broj
|
0 |
45 000 |
2. |
2026. |
Dovršit će se energetska obnova i obnova nakon potresa najmanje 45 000 m2 u potresu oštećenih višestambenih zgrada (u Gradu Zagrebu i Krapinsko-zagorskoj, Zagrebačkoj, Sisačko-moslavačkoj i Karlovačkoj županiji) prema ugovorima o sufinanciranju, čime će se ispuniti zahtjev u pogledu smanjenja potrošnje energije za grijanje od najmanje 50 % za svaku zgradu (osim zgrada sa statusom kulturnog dobra) u odnosu na godišnju potrošnju energije za grijanje prije obnove i ostvariti 30 %-tno povećanje uštede primarne energije u odnosu na stanje prije obnove, uz poštovanje načela nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja. |
357 |
C6.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova i obnova nakon potresa za javne zgrade oštećene u potresu |
|
Broj (m2) |
0 |
274 000 |
2. |
2026. |
Dovršit će se energetska obnova i obnova nakon potresa najmanje 274 000 m2 u potresu oštećenih javnih zgrada (u Gradu Zagrebu i Krapinsko-zagorskoj, Zagrebačkoj, Sisačko-moslavačkoj i Karlovačkoj županiji) prema ugovorima o sufinanciranju, čime će se ispuniti zahtjev u pogledu smanjenja potrošnje energije za grijanje od najmanje 50 % za svaku zgradu (osim zgrada sa statusom kulturnog dobra) u odnosu na godišnju potrošnju energije za grijanje prije obnove i ostvariti 30 %-tno povećanje uštede primarne energije u odnosu na stanje prije obnove, uz poštovanje načela nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja. |
358 |
C6.1. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova zgrada sa statusom kulturnog dobra |
|
Broj (m2) |
0 |
31 000 |
2. |
2026. |
Dovršit će se energetska obnova najmanje 31 000 m2 zgrada sa statusom kulturnog dobra, čime će u prosjeku ostvariti 30 %-tno povećanje uštede primarne energije (uz minimalni zahtjev od 20 % za svaku zgradu) u odnosu na stanje prije obnove, uz poštovanje načela nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja.
|
359 |
C6.1. R2 |
Ključna etapa |
Objava Nacionalnog plana za razvoj vještina u kontekstu zelenih poslova vezanih uz energetsku obnovu i obnovu nakon potresa |
Objava na službenim internetskim stranicama MPGI-ja |
|
|
|
4. |
2022. |
Objava Nacionalnog plana za razvoj vještina kojim će se unaprijediti zelene vještine u kontekstu energetske obnove, obnove nakon potresa, zelene infrastrukture, primjene rješenja zasnovanih na prirodi i kružnog gospodarenja prostorom i građevinama, na temelju revizije postojećih programa i izrade i prilagodbe obrazovnih programa utvrđenih u okviru reforme. |
360 |
C6.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Završen program osposobljavanja i obrazovanja odraslih za obnovu nakon potresa i energetsku obnovu |
|
Broj |
0 |
500 |
2. |
2026. |
Ukupno 500 osoba dovršilo je programe obrazovanja odraslih za obnovu nakon potresa i energetsku obnovu koje su certificirali Pučko otvoreno sveučilište Zagreb, HZZ i druga relevantna tijela. |
361 |
C6.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Završeni specijalistički studiji i obrazovni programi u području održivog urbanog razvoja i obnove kulturne baštine |
|
Broj |
0 |
50 |
2. |
2026. |
Ukupno 50 osoba završilo je specijalističke studije i obrazovne programe u području održivog urbanog razvoja i obnove kulturne baštine koje je certificirao Fakultet arhitekture/Fakultet šumarstva/druga relevantna tijela. |
362 |
C6.1. R3 |
Ključna etapa |
Fizički ured jedinstvenog kontaktnog centra za energetsku obnovu i seizmičko ojačanje uspostavljen je i operativan |
Jedinstveni kontaktni centar operativan je |
|
|
|
4. |
2021. |
Razvit će se i pustiti u rad fizički ured jedinstvenog kontaktnog centra na potresom pogođenom području radi administrativnog rasterećenja građana. Ulaganje uključuje prilagodbu i modernizaciju fizičke infrastrukture na lokaciji na kojoj će se uspostaviti jedinstveni kontaktni centar, ulaganja u usluge razvoja i održavanja internetskih sustava, ulaganja u funkcionalnost internetskih sustava, obuku djelatnika, obuku uključenih javnih tijela i promidžbene aktivnosti. |
363 |
C6.1. R3 |
Ključna etapa |
Internetski jedinstveni kontaktni centar za energetsku obnovu i seizmičko ojačanje uspostavljen je i operativan |
Jedinstveni kontaktni centar operativan je |
|
|
|
4. |
2022. |
Puštanje u rad internetskog jedinstveni kontakt sustava u kojem su okupljene sve potrebne informacije za energetsku obnovu i obnovu nakon potresa.
|
364 |
C6.1. R3 |
Ciljna vrijednost |
Dovršena izobrazba zaposlenika za pružanje usluga jedinstvenog kontaktnog centra za energetsku učinkovitost i obnovu nakon potresa |
|
Broj |
0 |
80 |
2. |
2026. |
Najmanje 80 javnih službenika osposobljeno je za pružanje visokokvalitetnih usluga koje kombiniraju energetsku učinkovitost i obnovu nakon potresa. Od čega najmanje 40 zaposlenika jedinstvenog kontaktnog centra pohađa izobrazbu o raznim aspektima obnove, posebno o otklanjanju administrativnih prepreka za provedbu aktivnosti obnove i o korištenju internetske platforme. Najmanje dodatnih 40 zaposlenika u relevantnim javnim institucijama prolazi osposobljavanje o administrativnim i tehničkim aspektima obnove i rada na internetskoj platformi. |
365 |
C6.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Seizmološki podaci integrirani su u 10 stručnih podloga za prostorne planove jedinica lokalne uprave |
|
Broj |
0 |
10 |
2. |
2025. |
Potpuna integracija seizmičkih podataka (karte rasjeda, karte potresnih područja, karte podložnosti klizanju u odgovarajućim rezolucijama itd.) u sustav prostornog uređenja i primjena na 10 stručnih pilot-podloga za prostorne planove jedinica lokalne uprave. Rezultati analize seizmoloških podataka mogu se upotrijebiti za izmjene prostornih planova ili izradu novih prostornih planova nakon provedbe reforme. |
366 |
C6.1. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Nabavljene jedinice seizmološke opreme |
|
Broj |
0 |
300 |
4. |
2022. |
Ulaganjem će se ojačati organizacijski i infrastrukturni kapaciteti Seizmološke službe Republike Hrvatske kupnjom najmanje 300 uređaja kako bi se povećala kvaliteta prikupljanja, obrade i primjene seizmoloških podataka potrebnih za proces obnove zgrada, planiranje razvoja novih objekata i praćenja javne infrastrukture, kao i jačanje otpornosti Hrvatske na potrese i povezane rizike. |
367 |
C6.1. R4-I1 |
Ključna etapa |
Zapošljavanje i osposobljavanje stručnjaka u Seizmološkoj službi |
|
Broj |
12 |
21 |
2. |
2026. |
Zapošljavanje devet dodatnih stručnjaka u Seizmološkoj službi Republike Hrvatske, čije će se plaće financirati iz državnog proračuna nakon isteka RRF-a te završeno osposobljavanje za prikupljanje, obradu i analizu seizmičkih podataka na državnom području Republike Hrvatske. |
368 |
C6.1. R5 |
Ključna etapa |
Donošenje Programa razvoja kružnog gospodarenja prostorom i zgradama za razdoblje 2021.–2030. i Programa razvoja zelene infrastrukture u urbanim područjima za razdoblje 2021.–2030. |
Objava na službenim internetskim stranicama MPGI-ja |
|
|
|
4. |
2021. |
U Programu razvoja kružnog gospodarenja prostorom i zgradama za razdoblje 2021.–2030., koji treba donijeti Vlada, utvrdit će se ciljevi i mjere za kružno gospodarenje prostorom i zgradama kojima će se među ostalim poticati mjere kružnog planiranja novih zgrada, ponovne uporabe napuštenih zgrada i produljenja trajnosti postojećih prostora i zgrada, povećanja energetske i resursne učinkovitosti zgrada i korištenja obnovljivih izvora energije, ponovne uporabe građevnih proizvoda i materijala u svrhu učinkovite uporabe prostornih resursa i smanjenja stvaranja građevinskog otpada u skladu s ažuriranim Planom gospodarenja otpadom, kao temelj za razvoj strategija zelene urbane obnove.
|
369 |
C6.1. R5 |
Ciljna vrijednost |
Donošenje strategija zelene urbane obnove |
|
Broj |
0 |
10 |
4. |
2023. |
Donošenje najmanje 10 strategija zelene urbane obnove kako bi se osigurala osnova za razvoj održivog prostora, s naglaskom na razvoju zelene urbane infrastrukture i integriranju prirodnih rješenja, integriranju modela za kružno gospodarenje prostorom i zgradama, jačanju otpornosti na rizike i klimatske promjene te podupiranju sveukupnog održivog razvoja. |
370 |
C6.1. R5 |
Ciljna vrijednost |
Provedba pilot-projekta utvrđenog u strategiji zelene urbane obnove i povezanog s nacionalnim programima o zelenoj infrastrukturi i kružnom gospodarenju prostorom i zgradama |
|
Broj |
0 |
1 |
2. |
2026. |
Provedba najmanje jednog pilot-projekta utvrđenog u strategiji zelene urbane obnove i povezanog s nacionalnim programima o zelenoj infrastrukturi i kružnom gospodarenju prostorom i zgradama. |
371 |
C6.1. R6 |
Ključna etapa |
Uspješno završen pilot-projekt za sustavno upravljanje energijom s ciljem testiranja novog modela financiranja energetske obnove |
Objava dovršenog pilot-projekta na službenim internetskim stranicama MPGI-ja
|
|
|
|
4. |
2023. |
Nakon javnog poziva MPGI u suradnji s Agencijom za pravni promet i posredovanje nekretninama (APN) izradit će pilot-projekt koji će obuhvaćati sve sektore potrošnje energije i vode u jedinici lokalne uprave uvođenjem automatskog prikupljanja podataka o potrošnji energije i vode višestambenih zgrada na odabranom pilot-području.
|
372 |
C6.1. R6 |
Ključna etapa |
Donošenje smjernica za primjenu modela praćenja potrošnje energije u višestambenim zgradama |
Objava na službenim internetskim stranicama MPGI-ja |
|
|
|
4. |
2025. |
MPGI donosi smjernice za primjenu modela za praćenje potrošnje energije u višestambenim zgradama na temelju dobrovoljnog interesa vlasnika višestambenih zgrada. |
2.Procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost
Procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost Hrvatske iznose 6 393 794 220 EUR.
DIO 2.: FINANCIJSKA POTPORA
1.Financijski doprinos
Obroci iz članka 2. stavka 2. organizirani su na sljedeći način:
1.1.Prvi obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
45 |
C1.2. R1-I2 |
Ključna etapa |
Vlada donosi program energetske učinkovitosti radi dekarboniziranja energetskog sektora |
46 |
C1.2. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Broj poduzeća koja primaju potporu za energetsku učinkovitost i korištenje energije iz obnovljivih izvora u industriji |
49 |
C1.2. R1-I3 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu Zakona o alternativnim gorivima u prometu |
59 |
C1.3. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina |
81 |
C1.3. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje Zakona o gospodarenju otpadom |
82 |
C1.3. R2 |
Ključna etapa |
Izmjena Plana gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2017.–2022. |
91 |
C1.4. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene Zakona o cestama |
92 |
C1.4. R1 |
Ključna etapa |
Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa za razdoblje 2021.–2030. |
98 |
C1.4. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje Pisma sektorske politike |
109 |
C1.4. R3 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o prijevozu u linijskom i povremenom prometu |
110 |
C1.4. R3 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda |
126 |
C1.5. R1 |
Ključna etapa |
Operativni program jačanja tržišnog kapaciteta sektora voća i povrća za razdoblje 2021.–2026. |
134 |
C1.5. R3 |
Ključna etapa |
Uspostavljena jedinica za provedbu i upravljanje projektima digitalne transformacije u Ministarstvu poljoprivrede |
140 |
C1.6. R1 |
Ključna etapa |
Analiza scenarija kao dio Strategije razvoja održivog turizma do 2030. |
156 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Izmjena Statuta ARPA-e radi izmjene njezinih ovlasti |
157 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Uspostava sustava provedbe i revizije NPOO-a |
158 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje Zakona o institucionalnom okviru za fondove EU-a |
159 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Procjena administrativnih kapaciteta |
207 |
C2.4. R1 |
Ključna etapa |
Donesena nova odluka Vlade o državnim poduzećima od posebnog interesa za Hrvatsku |
231 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje nove Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje 2021.–2030. |
232 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje novog Zakona o sprečavanju sukoba interesa |
247 |
C2.7. R1 |
Ključna etapa |
Jačanje fiskalnog okvira izmjenama Zakona o proračunu radi unapređenja proračunskih procesa |
248 |
C2.7. R1 |
Ključna etapa |
Osiguravanje potpune funkcionalnosti Povjerenstva za fiskalnu politiku |
250 |
C2.8. R1 |
Ključna etapa |
Redovito educiranje svih nadležnih tijela |
251 |
C2.8. R2 |
Ključna etapa |
Nastavak suradnje Ureda za sprečavanje pranja novca i nadzornih tijela |
253 |
C2.8. R3 |
Ključna etapa |
Potpuna provedba novog Akcijskog plana za smanjenje identificiranih rizika od pranja novca i financiranja terorizma na temelju ažurirane Nacionalne procjene rizika. |
265 |
C3.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmijenjenog pravnog okvira za obrazovanje odraslih |
293 |
C4.1. R4 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o minimalnoj plaći |
302 |
C4.3. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje Nacionalnog plana za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti za razdoblje 2021.–2027. |
312 |
C4.3. R3 |
Ključna etapa |
Donošenje Nacionalnog plana razvoja socijalnih usluga za razdoblje 2021.–2027. |
333 |
C5.1. R3 |
Ključna etapa |
Nacionalni plan razvoja zdravstva za razdoblje 2021.–2027. |
351 |
C6.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje nacionalnih programa energetske obnove za: i. višestambene zgrade (za razdoblje 2021.–2030.), ii. zgrade sa statusom kulturnog dobra (za razdoblje 2021.–2030.) i iii. suzbijanje energetskog siromaštva na područjima posebne državne skrbi (za razdoblje 2021.–2025.) |
362 |
C6.1. R3 |
Ključna etapa |
Fizički ured jedinstvenog kontaktnog centra za energetsku obnovu i seizmičko ojačanje uspostavljen je i operativan |
368 |
C6.1. R5 |
Ključna etapa |
Donošenje Programa razvoja kružnog gospodarenja prostorom i zgradama za razdoblje 2021.–2030. i Programa razvoja zelene infrastrukture u urbanim područjima za razdoblje 2021.–2030. |
Iznos obroka |
EUR 804 597 701 |
1.2.Drugi obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
2 |
C1.1.1. R1-I1 |
Ključna etapa |
Operativna digitalna platforma za plaćanje naknada |
6 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba Akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja za 2020. |
14 |
C1.1.1. R4-I1 |
Ključna etapa |
Objava pozivâ za dodjelu sredstava za ulaganja usmjerena na ekološki prihvatljive aktivnosti s uspostavljenim kriterijima prihvatljivosti za prijavitelje i projekte (među ostalim kriteriji usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete) |
16 |
C1.1.1. R4-I2 |
Ključna etapa |
Uspostava financijskog instrumenta radi poticanja ulaganja mikro, malih i srednjih poduzeća. |
19 |
C1.1.1. R4-I3 |
Ključna etapa |
Uspostava financijskog instrumenta radi poticanja ulaganja poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i velikih poduzeća |
21 |
C1.1.1. R4-I4 |
Ključna etapa |
Uspostava financijskog instrumenta za povoljnije financiranje javnih subjekata |
25 |
C1.1.1. R6 |
Ključna etapa |
Izmjene pravnog okvira |
36 |
C1.2. R1 |
Ključna etapa |
Objava dokumenta o procjeni s preporukama za uklanjanje prepreka i rasterećenje administrativnih postupaka koji ograničavaju veće korištenje energije iz obnovljivih izvora |
50 |
C1.2. R1-I3 |
Ključna etapa |
Donošenje Strategije razvoja vodika |
63 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana mreža javne odvodnje otpadnih voda |
68 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana javna vodoopskrbna mreža |
131 |
C1.5. R2 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta |
138 |
C1.5. R4 |
Ključna etapa |
Internetska platforma za sprečavanje otpada od hrane i poboljšani IT sustav za doniranje hrane |
160 |
C2.1. R2 |
Ključna etapa |
Nadogradnja IT sustava eFondovi: Repozitorijski sustav za reviziju i kontrolu: informacije za praćenje provedbe RRF-a |
174 |
C2.2. R4 |
Ključna etapa |
Izmjena zakonodavnih okvira radi poticanja dobrovoljnog funkcionalnog ili stvarnog spajanja jedinica lokalne uprave (JLS) i donošenja Odluke Vlade Republike Hrvatske o kriterijima za dodjelu fiskalnih poticaja za dobrovoljno funkcionalno odnosno stvarno spajanje |
202 |
C2.3. R4 |
Ključna etapa |
Optimizacija postupka izdavanja dozvola za ulaganja u povezivost |
214 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Osigurani elektronički alati i odgovarajući administrativni kapaciteti za DSV i DOV |
215 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Stečajnog zakona i Zakona o stečaju potrošača |
216 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Zakona o kaznenom postupku |
266 |
C3.1. R1 |
Ključna etapa |
Sveobuhvatna analiza potreba srednjoškolskog obrazovanja |
286 |
C4.1. R1 |
Ključna etapa |
Dopuna mjera aktivne politike zapošljavanja |
291 |
C4.1. R3 |
Ključna etapa |
Razvoj vještina u skladu s potrebama tržišta |
303 |
C4.3. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje novog Zakona o socijalnoj skrbi |
309 |
C4.3. R2 |
Ciljna vrijednost |
Osposobljavanje stručnjaka za socijalno mentorstvo |
352 |
C6.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje Programa energetske obnove zgrada javnog sektora za razdoblje 2021.–2030. |
Iznos obroka |
EUR 804 597 701 |
1.3.Treći obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
1 |
C1.1.1. R1 |
Ključna etapa |
Vlada Republike Hrvatske donosi Strategiju za procjenu ekonomskog učinka propisa na sektor MSP-ova i prateći akcijski plan |
7 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba mjera iz akcijskih planova za administrativno rasterećenje gospodarstva za 2018., 2019., 2020. |
23 |
C1.1.1. R5-I1 |
Ključna etapa |
Stvaranje instrumenta vlasničkog i kvazivlasničkog financiranja (privatni vlasnički kapital) |
37 |
C1.2. R1 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu zakona i/ili drugog propisa za povećanje korištenje energije iz obnovljivih izvora, uključujući uvođenje sustava temeljenog na premijama radi podupiranja obnovljivih izvora energije. |
60 |
C1.3. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene pravnog okvira u sektoru vodnih usluga |
69 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Mjerni uređaji ugrađeni na vodocrpilištima |
74 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Sklopljeni ugovori o izvođenju radova za projekte zaštite od poplava |
75 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađene strukture za zaštitu od poplava |
76 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Revitalizirani vodotoci |
83 |
C1.3. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje Plana gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2023.–2029. |
84 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela komunalnog otpada upućenog na odlaganje (49 %) |
99 |
C1.4. R2 |
Ključna etapa |
Nacionalni plan razvoja željezničke infrastrukture i Nacionalni plan upravljanja željezničkom infrastrukturom i uslužnim objektima |
111 |
C1.4. R3 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama |
114 |
C1.4. R3-I3 |
Ciljna vrijednost |
Nova skela „Križnica” preko rijeke Drave u općini Pitomača u funkciji je |
141 |
C1.6. R1 |
Ključna etapa |
Vlada Republike Hrvatske donosi Strategiju razvoja održivog turizma za razdoblje do 2030. |
144 |
C1.6. R1-I1 |
Ključna etapa |
Objava natječaja za zelenu i digitalnu tranziciju postojeće javne turističke infrastrukture i razvoj javne turističke infrastrukture izvan glavnih turističkih i obalnih područja |
146 |
C1.6. R1-I2 |
Ključna etapa |
Objava javnih poziva za jačanje održivosti i poticanje zelene i digitalne tranzicije poduzeća u turizmu, s najmanje 50 % ukupnih ulaganja koja podupiru zelenu tranziciju. |
150 |
C2.1. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske i pripadajućih podzakonskih akata |
161 |
C2.1. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izrada projektno-tehničke dokumentacije za projekte u području zelene i digitalne tranzicije |
165 |
C2.2. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Ukupno 100 % službenika svih javnih institucija koji imaju obvezu polaganja državnog ispita digitalno polažu državni ispit na temelju novog modela ispita. |
176 |
C2.3. R1 |
Ključna etapa |
Strategija Digitalna Hrvatska |
177 |
C2.3. R2
|
Ključna etapa |
Uspostava platformi za središnji sustav interoperabilnosti |
179 |
C2.3. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Nadogradnja Državnog oblaka |
195 |
C2.3. R3-I12 |
Ključna etapa |
Digitalni arhiv HZMO-a |
229 |
C2.5. R1-I6 |
Ključna etapa |
Svi prvostupanjski sudovi opremljeni su i ispunjuju uvjete za održavanje ročišta na daljinu. |
233 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju nepravilnosti |
249 |
C2.7. R2 |
Ključna etapa |
Razvoj strukturnog makroekonomskog modela za hrvatsko gospodarstvo namijenjenog izradi srednjoročnih makroekonomskih prognoza, proračunskom planiranju i analizi ekonomskih politika |
256 |
C2.9. R1 |
Ključna etapa |
Smjernice za poboljšanje sudjelovanja MSP-ova u postupcima javne nabave i njihovo objedinjavanje |
259 |
C2.9. R1-I1 |
Ključna etapa |
Objava neovisne analize i konkretnih preporuka za poboljšanje upravljanja opterećenjem svih kadrova u ključnim ustanovama u sustavu javne nabave (MINGOR, SAFU, DKOM) |
260 |
C2.9. R2 |
Ključna etapa |
Izmjene zakonodavnog okvira za javnu nabavu kojima e-žalba postaje obvezan način izjavljivanja žalbe |
273 |
C3.1. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje novog Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju |
275 |
C3.2. R1 |
Ključna etapa |
Novi Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju |
281 |
C3.2. R2 |
Ključna etapa |
Novi pravni okvir koji uređuje zahtjeve u pogledu kvalitete za studijske programe, doktorske studije i uvjete za rad znanstvenih ustanova |
284 |
C3.2. R3 |
Ključna etapa |
Novi zakon o Hrvatskoj zakladi za znanost |
294 |
C4.1. R4 |
Ključna etapa |
Donošenje Zakona o suzbijanju neprijavljenog rada i novog Zakona o radu |
313 |
C4.3. R3 |
Ključna etapa |
Donošenje standarda postupanja za obiteljske suradnike |
318 |
C5.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje okvira za procjenu učinkovitosti zdravstvenog sustava |
323 |
C5.1. R1-I4 |
Ključna etapa |
Modernizacija zdravstvenih usluga u KBC-u Split |
336 |
C5.1. R4 |
Ključna etapa |
Izmjene Zakona o zdravstvenoj zaštiti i Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju |
346 |
C5.1. R5 |
Ključna etapa |
Poboljšanje i proširenje usluga telemedicine |
349 |
C5.1. R5-I3 |
Ciljna vrijednost |
Teletransfuzijske usluge |
353 |
C6.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Potpisani ugovori za energetsku obnovu javnih i višestambenih zgrada |
359 |
C6.1. R2 |
Ključna etapa |
Donošenje Nacionalnog plana za razvoj vještina u kontekstu zelenih poslova vezanih uz energetsku obnovu i obnovu nakon potresa |
363 |
C6.1. R3 |
Ključna etapa |
Internetski jedinstveni kontaktni centar za energetsku obnovu i seizmičko ojačanje uspostavljen je i operativan |
366 |
C6.1. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Nabavljene jedinice seizmološke opreme |
Iznos obroka |
EUR 804 597 701 |
1.4. Četvrti obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
39 |
C1.2. R1-I1 |
Ključna etapa |
Građevinska dozvola izdana za modernizaciju visokonaponske mreže |
163 |
C2.2. R1 |
Ključna etapa |
Izmijenjeni zakonodavni okvir radi centralizacije sustava selekcije u državnoj upravi, kojim se utvrđuju potrebne kvalifikacije državnih službenika i omogućava suvremeni postupak odabira |
166 |
C2.2. R2 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu Zakona o plaćama u državnoj upravi i javnim službama te propisa za mobilnost |
184 |
C2.3. R3-I4 |
Ključna etapa |
Informacijski sustav CEZIH |
205 |
C2.3. R4-I2 |
Ključna etapa |
Potpisivanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava za izgradnju pasivne elektroničke komunikacijske infrastrukture |
217 |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Novi edukacijski programi uvedeni su u program stručnog usavršavanja pravosudnih dužnosnika i službenika |
218 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena zakonodavnog okvira u području pravosuđa s novim Zakonom o izvanparničnom postupku |
219 |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Uspostava četiriju centara za mirenje na trgovačkim sudovima u Zagrebu, Splitu, Osijeku i Rijeci i donesene izmjene Zakona o mirenju |
257 |
C2.9. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene Pravilnika o izobrazbi u području javne nabave |
267 |
C3.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje Modela financiranja RPOO-a |
276 |
C3.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Sredstva dodijeljena istraživačkim projektima na temelju internih poziva istraživačkih organizacija tijekom prvog dvogodišnjeg ciklusa provedbe programskih sporazuma |
297 |
C4.2. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju |
316 |
C4.3. R3-I3 |
Ključna etapa |
IT sustav izračunavanja cijena za socijalne usluge i pružatelje usluga u mreži |
325 |
C5.1. R1-I6 |
Ciljna vrijednost |
Dijagnostički medicinski uređaji u KB-u Dubrava |
327 |
C5.1. R1-I8 |
Ciljna vrijednost |
Medicinski uređaji za preoperativnu obradu i liječenje bolesnika s farmakorezistentnom epilepsijom u KB-u Dubrava |
343 |
C5.1. R4-I5 |
Ciljna vrijednost |
Dijagnostičke jedinice u KBC-u Merkur |
348 |
C5.1. R5-I2 |
Ciljna vrijednost |
Telekardiološke usluge |
Iznos obroka |
EUR 402 298 851 |
1.5. Peti obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
8 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ključna etapa |
Digitalizacija Testa procjene učinka na mala i srednja poduzeća, odnosno izrada digitalne platforme za suradnju koordinatora, online edukacije i međusobnu komunikaciju. |
9 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba mjera novog Akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja |
38 |
C1.2. R1 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o državnoj imovini, kojim će se pružiti pravna osnova za potpuno razdvajanje upravljanja operatorom prijenosnog sustava za plin (Plinacro) od djelatnosti opskrbe i proizvodnje u državnom vlasništvu |
55 |
C1.2. R1-I4 |
Ključna etapa |
Donesen Plan proizvodnje i korištenja biogoriva u prometu |
61 |
C1.3. R1 |
Ciljna vrijednost |
Integracija pružatelja vodnih usluga |
64 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Ugovori o izvođenju radova sklopljeni za vodootpadne infrastrukturne projekte |
70 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Ugovori o izvođenju radovima sklopljeni za vodoopskrbne projekte |
71 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana javna vodoopskrbna mreža |
77 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađene strukture za zaštitu od poplava |
94 |
C1.4. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Uvođenje funkcionalnog sustava korištenja prava osoba s invaliditetom u području mobilnosti |
127 |
C1.5. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Logističko-distributivni centar izgrađen je i u funkciji |
137 |
C1.5. R3-I3 |
Ključna etapa |
Uspostava informacijskog sustava za sljedivost |
139 |
C1.5. R4-I1 |
Ključna etapa |
Program potpore za infrastrukturno opremanje banke hrane i posrednika u lancu doniranja hrane |
142 |
C1.6. R1 |
Ključna etapa |
Izrada satelitskog računa održivog turizma Republike Hrvatske |
143 |
C1.6. R1 |
Ključna etapa |
Zakon o turizmu kojim se uspostavlja okvir za praćenje i razvoj turističkog sektora |
151 |
C2.1. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene Zakona o procjeni učinka propisa |
168 |
C2.2. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Najmanje 20 % državnih službenika primjenjuje pametni model rada |
169 |
C2.2. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Najmanje 60 % državnih službenika educirano je za primjenu pametnog modela rada |
170 |
C2.2. R3 |
Ključna etapa |
Uvođenje usluge e-konzervatorskih podloga |
178 |
C2.3. R2-I1 |
Ključna etapa |
Uspostava središnjeg sustava interoperabilnosti |
181 |
C2.3. R3-I2 |
Ključna etapa |
Pilot-projekt o kibersigurnosti |
183 |
C2.3. R3-I3 |
Ključna etapa |
Uspostava jedinstvenog kontaktnog centra |
185 |
C2.3. R3-I5 |
Ciljna vrijednost |
E-potpis digitalne osobne iskaznice |
191 |
C2.3. R3-I9 |
Ključna etapa |
Uspostava nove platforme javne nabave i mobilne aplikacije |
192 |
C2.3. R3-I10 |
Ključna etapa |
Sustav za upravljanje digitalnim identitetima i sustav za upravljanje ljudskim resursima HZZ-a |
203 |
C2.3. R4-I1 |
Ključna etapa |
Potpisivanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava za provedbu projekata u sklopu Okvirnog nacionalnog programa razvoja infrastrukture širokopojasnog pristupa (ONP) |
220 |
C2.5. R1 |
Ključna etapa |
Donesena nova Okvirna mjerila za rad sudaca i uveden alat za aktivno upravljanje sudskim predmetima |
234 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje kodeksa etike za saborske zastupnike i kodeksa etike za dužnosnike u izvršnoj vlasti |
243 |
C2.6. R2 |
Ključna etapa |
Vrednovanje učinaka Zakona o pravu na pristup informacijama |
254 |
C2.8. R4 |
Ključna etapa |
Jačanje nadzora financijskog sektora na temelju procjene rizika u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma |
258 |
C2.9. R1 |
Ključna etapa |
Integriranje ciljanog okvira za kontinuirano osposobljavanje službenika za javnu nabavu u skladu s okvirom ProcurCompEU u obvezni program obuke i certificiranja u javnoj nabavi. |
268 |
C3.1. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena za model cjelodnevne nastave |
288 |
C4.1. R2 |
Ključna etapa |
Stupanje na snagu izmjena Zakona o tržištu rada |
304 |
C4.3. R1 |
Ciljna vrijednost |
Korisnici zajamčene minimalne naknade |
319 |
C5.1. R1 |
Ciljna vrijednost |
Optimizacija vremena za dijagnostičko liječenje (liste čekanja) |
326 |
C5.1. R1-I7 |
Ciljna vrijednost |
Novi objekti u KBC-u Sestre milosrdnice |
337 |
C5.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Funkcionalna integracija bolnica |
338 |
C5.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Postupak zajedničke javne nabave za zdravstvene ustanove |
347 |
C5.1. R5-I1 |
Ciljna vrijednost |
Operacijske dvorane (Firule i Križine) i robotski sustav na lokaciji Firule ugrađeni su i u funkciji |
350 |
C5.1. R5-I4 |
Ciljna vrijednost |
Operacijske dvorane KBC-a Sestre milosrdnice opremljene robotskom kirurgijom |
369 |
C6.1. R5 |
Ciljna vrijednost |
Donošenje strategija zelene urbane obnove |
371 |
C6.1. R6 |
Ključna etapa |
Uspješno završen pilot-projekt za sustavno upravljanje energijom s ciljem testiranja novog modela financiranja energetske obnove |
Iznos obroka |
EUR 804 597 701 |
1.6. Šesti obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
40 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dovršena je nadogradnja podzemnih kabela kojima se šest otoka povezuje s kopnenom mrežom |
119 |
C1.4. R5-I2 |
Ciljna vrijednost |
Verifikacijski prototipovi potpuno autonomnih i električnih vozila te odgovarajuće testiranje |
120 |
C1.4. R5-I2 |
Ključna etapa |
Novi propis o autonomnoj vožnji |
167 |
C2.2. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Sustav za upravljanje ljudskim resursima, Registar zaposlenih u javnom sektoru (REGZAP) i Sustav za centralizirani obračun plaća (COP) dopunjuju se s devet novih funkcionalnosti radi digitalizacije svih povezanih postupaka te posljedičnog pojednostavnjenja i ubrzanja izmjene sustava plaća |
171 |
C2.2. R3 |
Ključna etapa |
Uspostava nacionalnog arhivskog informacijskog sustava |
182 |
C2.3. R3-I2 |
Ključna etapa |
Javna preventivna kampanja u području kibersigurnosti |
208 |
C2.4. R2 |
Ključna etapa |
Novi pravni okvir o poduzećima u državnom vlasništvu, u koji su ugrađene preporuke OECD-a |
228 |
C2.5. R1-I5 |
Ciljna vrijednost |
Novoobnovljene zgrade sudova koje udovoljavaju Tehničkom propisu o racionalnoj upotrebi energije i toplinskoj zaštiti u zgradama |
235 |
C2.6. R1 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje proračuna za osoblje antikorupcijskih tijela u pravosudnom sustavu. |
236 |
C2.6. R1 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje proračuna za nabavu informatičkih alata i opreme u pravosudnim tijelima za potrebe istraživanja za kaznena djela korupcije i organiziranog kriminaliteta |
241 |
C2.6. R1-I3 |
Ključna etapa |
unaprijeđeni informacijski sustavi imovinskih kartica državnih dužnosnika i pravosudnih dužnosnika |
244 |
C2.6. R3 |
Ključna etapa |
Primjena OECD-ovih preporuka o korporativnom upravljanja društvima u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave |
246 |
C2.6. R4 |
Ciljna vrijednost |
Edukacija sudaca o upravljanju korupcijskim rizicima u javnoj nabavi i sudskoj zaštiti u postupcima javne nabave. |
263. |
C2.9. R3 |
Ključna etapa |
Programi i aktivnosti namijenjeni oblikovanju i upravljanju inovativne javne nabave |
298 |
C4.2. R1 |
Ključna etapa |
donošenje Zaključka o prihvaćanju Izvješća o provedenim analizama isplativosti ulaganja obveznih mirovinskih fondova u poduzeća u državnom vlasništvu, |
Iznos obroka |
EUR 402 298 851 |
1.7. Sedmi obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
3 |
C1.1.1. R1-I1 |
Ključna etapa |
Nadogradnja sustava START |
4 |
C1.1.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Uspostava fizičkih pristupnih točaka platformi START |
5 |
C1.1.1. R1-I1 |
Ključna etapa |
Digitalizacija ciljanih procesa MINGOR-a prema Zakonu o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske, Zakonu o poticanju ulaganja i Zakonu o državnoj potpori za istraživačko-razvojne projekte te daljnja digitalizacija i umrežavanje sustava jedinstvenog registra poduzetničke infrastrukture (JRPI) |
10 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba prvog skupa mjera utvrđenih u novom/petom Akcijskom planu za administrativno rasterećenje poduzetnika |
12 |
C1.1.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Pojednostavnjenje ili uklanjanje najmanje 50 regulatornih zahtjeva za profesionalne usluge |
13 |
C1.1.1. R3 |
Ključna etapa |
Uspostava strateškog okvira za promociju privatnih ulaganja |
15 |
C1.1.1. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dodjela bespovratnih sredstava MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije za ulaganja u ekološki prihvatljive aktivnosti |
28 |
C1.1.2. R1 |
Ključna etapa |
Izmjene pravnog okvira za poticaje u području istraživanja i razvoja |
32 |
C1.1.2. R2-I5 |
Ciljna vrijednost |
Potpora projektima za komercijalizaciju inovacija |
41 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dovršena nadogradnja visokonaponske mreže (220/110 kV) |
42 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dodatnih 1 500 MW kapaciteta obnovljivih izvora energije priključeno je na mrežu. |
43 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Broj novih potrošača priključenih na pametnu mrežu |
47 |
C1.2. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Potpisani ugovori za istraživanje geotermalnog potencijala u kontekstu centraliziranog grijanja |
56 |
C1.2. R1-I4 |
Ključna etapa |
Izdana je građevinska dozvola za izgradnju biorafinerije i pilot-ulaganje u hvatanje i geološko skladištenje ugljika (CCS) |
78 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Revitalizirani vodotoci |
85 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela komunalnog otpada upućenog na odlaganje (41 %) |
96 |
C1.4. R1-I4 |
Ključna etapa |
Uspostava izvještajno-upravljačkog sustav putničkog i teretnog prijevoza u cestovnom prometu |
97 |
C1.4. R1-I5 |
Ključna etapa |
Razvoj sustava za praćenje prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (e-ADR) |
100 |
C1.4. R2 |
Ključna etapa |
Reorganizacija upravljanja željezničkim društvima i poslovanjem |
107 |
C1.4. R2-I6 |
Ciljna vrijednost |
Proizvedena dva prototipa vlakova; početak operativnog testiranja |
108 |
C1.4. R2-I7 |
Ključna etapa |
Nadogradnja i operativnost sustava prodaje karata u vlaku |
118 |
C1.4. R5-I1 |
Ciljna vrijednost |
Uvođenje potpuno elektrificiranog i ekološki prihvatljivog sustava za prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci Zadar |
148 |
C1.6. R1-I3 |
Ključna etapa |
Obrazovni programi za jačanje znanja i vještina u turizmu |
154 |
C2.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Edukacijski moduli za strateško planiranje i procjenu učinka propisa na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini |
164 |
C2.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Ukupno 100 % novih, stalno zaposlenih državnih službenika u državnim tijelima zapošljava se isključivo kroz novi, centralizirani, digitalizirani i standardizirani sustav odabira i zapošljavanja, dostupan putem novorazvijene IT platforme |
186 |
C2.3. R3-I6 |
Ključna etapa |
Uspostava mreže DII |
188 |
C2.3. R3-I7 |
Ciljna vrijednost |
Digitalni prostorni planovi |
190 |
C2.3. R3-I8 |
Ciljna vrijednost |
Elektroničke javne usluge integrirane u novu mobilnu platformu |
199 |
C2.3. R3-I14 |
Ključna etapa |
Sustav za e-račune i digitalno knjigovodstvo u sustavu PDV-a |
212 |
C2.4. R5 |
Ključna etapa |
Razviti informatički sustav i metodologiju za smanjenje portfelja imovine u državnom vlasništvu te brže i učinkovitije aktiviranje neiskorištene državne imovine |
224 |
C2.5. R1-I1 |
Ključna etapa |
Sustav eSpis nadograđen je novim funkcijama i nova arhitektura integrirana je u CDU |
226 |
C2.5. R1-I3 |
Ključna etapa |
Sustav eSpis nadograđen je novim funkcijama i nova arhitektura integrirana je u CDU |
252 |
C2.8. R2 |
Ciljna vrijednost |
Ojačati nadzor redovnim sastancima skupine MIRS |
277 |
C3.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Udio sveučilišta ili istraživačkih instituta koji su potpisali programske sporazume |
289 |
C4.1. R2 |
Ključna etapa |
Bolja kvaliteta potpore ranjivim skupinama |
305 |
C4.3. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje normativnog propisa o funkcionalno objedinjenim socijalnim naknadama |
308 |
C4.3. R1-I2 |
Ključna etapa |
Digitalna dostupnost informacija o naknadama iz sustava socijalne zaštite na nacionalnoj razini |
314 |
C4.3. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Jačanje ljudskih kapaciteta za pružanje usluga u zajednici |
315 |
C4.3. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
Jedinstveni informacijski sustav (informacijski sustav SocSkrb) |
320 |
C5.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Pristup ljekarničkoj skrbi i lijekovima |
339 |
C5.1. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Centralno upravljanje svim parenteralnim pripravcima u osam bolnica |
344 |
C5.1. R4-I5 |
Ciljna vrijednost |
Praćenje ishoda liječenja kroničnih nebolničkih bolesnika u javnim ljekarnama |
345 |
C5.1. R4-I6 |
Ključna etapa |
Objekt za medicinski otpad u KBC-u Zagreb |
Iznos obroka |
EUR 804 597 701 |
1.8. Osmi obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
30 |
C1.1.2. R2-I3 |
Ciljna vrijednost |
Dodjela potpore za poticanje rasta novoosnovanih poduzeća u sektorima visoke tehnologije i znanja |
51 |
C1.2. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Ugrađen novi kapacitet za proizvodnju vodika |
133 |
C1.5. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Nadogradnja operativnog informacijskog sustava za praćenje poljoprivrednog zemljišta i uspostava 90 stalnih postaja za praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta |
175 |
C2.2. R4-I1 |
Ključna etapa |
Mehanizam podrške za dobrovoljno funkcionalno i stvarno spajanje i uspostava sveobuhvatnog sustava podrške za funkcionalno i stvarno spajanje jedinica |
239 |
C2.6. R1-I1 |
Ključna etapa |
Ocjena učinaka nacionalne informativne kampanje protiv korupcije |
242 |
C2.6. R1-I4 |
Ciljna vrijednost |
Nadogradnja i pametna digitalizacija četiriju regionalnih centara Policijskog nacionalnog ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (PNUSKOK) |
278 |
C3.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Završeni istraživački projekti u području zelenog istraživanja od strane znanstvenih organizacija koje su potpisale nove programske sporazume |
279 |
C3.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Sredstva dodijeljena istraživačkim projektima na temelju internih poziva istraživačkih organizacija |
282 |
C3.2. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Bespovratna sredstva dodijeljena u programskom okviru za povećanje dostupnosti i zapošljivosti diplomanata u područjima STEM-a i IKT-a i poboljšanje njihove mobilnosti za nacionalnu i međunarodnu suradnju |
290 |
C4.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Bolja kvaliteta potpore za najmanje 5 000 osoba iz ranjivih skupina |
295 |
C4.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje omjera minimalne plaće u odnosu na prosječnu bruto plaću 2024. na 50 % |
299 |
C4.2. R1 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje ukupnog mirovinskog prihoda za 10 % do 15 % za korisnike redefiniranog oblika obiteljske mirovine (najmanje 10 %). |
321 |
C5.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Pružanje ambulantne izvanbolničke primarne zdravstvene zaštite |
342 |
C5.1. R4-I4 |
Ciljna vrijednost |
Sustav za praćenje nestašice lijekova na temelju tehnologije lanaca blokova |
365 |
C6.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Seizmološki podaci integrirani su u 10 stručnih podloga za prostorne planove jedinica lokalne uprave |
Iznos obroka |
EUR 402 298 851 |
1.9. Deveti obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
11 |
C1.1.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Provedba drugog skupa mjera utvrđenih u novom/petom Akcijskom planu administrativnog rasterećenja poduzetnika |
29 |
C1.1.2. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Potpora malim i srednjim poduzećima u jačanju upravljačkih kapaciteta |
35 |
C1.1.2. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Osnivanje nacionalnih centara u okviru mreže europskih digitalnoinovacijskih centara (EDIH) |
48 |
C1.2. R1-I2 |
Ključna etapa |
Rezultati geotermalnog potencijala za centralizirano grijanje javno su dostupni |
65 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda izgrađena su i u funkciji |
66 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana javna mreža odvodnje otpadnih voda |
72 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena ili rekonstruirana javna vodoopskrbna mreža |
79 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađene strukture za zaštitu od poplava |
86 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađeni objekti za razvrstavanje |
87 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađeni objekti za obradu odvojeno prikupljenog biootpada |
88 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Funkcionalna fiksna/mobilna lokacija za razvrstavanje otpada |
93 |
C1.4. R1-I1 |
Ključna etapa |
Novi elektronički sustav naplate cestarine |
102 |
C1.4. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Obnova tri kolodvora na dionici Oštarije-Knin-Split |
103 |
C1.4. R2-I2 |
Ključna etapa |
Signalno-sigurnosni uređaji na dionici Oštarije-Knin-Split ugrađeni su i u funkciji |
104 |
C1.4. R2-I3 |
Ciljna vrijednost |
Uklonjeno pet uskih grla na dionicama s trenutačnim ograničenjem brzine od 60 km/h |
105 |
C1.4. R2-I4 |
Ciljna vrijednost |
Obnovljena je i nadograđena dvokolosiječna željeznička pruga na dionici Zagreb Kustošija-Zagreb Zapadni kolodvor-Zagreb Glavni kolodvor u duljini od 3,4 km |
112 |
C1.4. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Modernizirane/obnovljene dvije morske luke otvorene za javni promet |
116 |
C1.4. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Nabavljeno i pušteno u uporabu 70 autobusa na alternativni pogon (električna energija i vodik) |
117 |
C1.4. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Nabavljeno 30 tramvaja za javni prijevoz |
121 |
C1.4. R5-I2 |
Ciljna vrijednost |
Dodjela potpore za istraživanje i razvoj projekta novog ekosustava urbane mobilnosti |
122 |
C1.4. R5-I2 |
Ključna etapa |
Potpuno autonomna električna vozila prilagođena potrebama putnika s invaliditetom i specijalizirana infrastruktura |
135 |
C1.5. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Digitalizacija najmanje 30 javnih usluga u poljoprivredi navedenih u Akcijskom planu za digitalnu transformaciju poljoprivrednih javnih usluga |
136 |
C1.5. R3-I2 |
Ključna etapa |
Uspostava platforme za pametnu poljoprivredu |
145 |
C1.6. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Potpuna dodjela sredstava po natječaju za izgradnju i prilagodbu javne turističke infrastrukture u skladu s kriterijima prihvatljivosti |
147 |
C1.6. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Potpuna dodjela sredstava radi jačanja održivosti te poticanja zelene i digitalne tranzicije poduzeća u sektoru turizma |
149 |
C1.6. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Educirani polaznici obrazovnih programa za jačanje znanja i vještina u turizmu, uključujući digitalne vještine za državne i javne službenike u sustavu turizma, nezaposlene i edukacije kod poslodavaca |
152 |
C2.1. R1 |
Ciljna vrijednost |
Digitalizacija i pojednostavnjenje postupaka radi smanjenja administrativnog opterećenja koje izravno utječe na građane |
153 |
C2.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Digitalizacija mapiranja svih poslovnih procesa u području strateškog planiranja i procjene učinka propisa |
155 |
C2.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Edukacije službenika povezanih sa sustavom strateškog planiranja i provedbe učinaka propisa na nacionalnoj i regionalnoj razini |
162 |
C2.1. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izrada projektno-tehničke dokumentacije za projekte u području zelene i digitalne tranzicije |
187 |
C2.3. R3-I6 |
Ciljna vrijednost |
Novi korisnici mreže DII |
189 |
C2.3. R3-I7 |
Ključna etapa |
Nadogradnja informacijskog sustava prostornih planova |
200 |
C2.3. R3-I15 |
Ciljna vrijednost |
Novi alati u turističkom informacijskom sustavu |
230 |
C2.5. R1-I6 |
Ključna etapa |
Nadogradnja i optimizacija infrastrukture IKT-a u svim pravosudnim tijelima |
237 |
C2.6. R1 |
Ključna etapa |
Uvođenje informacijskog sustava za praćenje provedbe nacionalnih antikorupcijskih mjera |
240 |
C2.6. R1-I2 |
Ključna etapa |
Uspostava informacijskog sustava za upravljanje etičkom infrastrukturom u državnoj službi |
255 |
C2.8. R4 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje broja nadzornih aktivnosti na terenu na temelju utvrđenih rizika od pranja novca i financiranja terorizma |
264 |
C2.9. R3 |
Ciljna vrijednost |
Edukacija službenika za javnu nabavu o inovativnoj javnoj nabavi |
280 |
C3.2. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Reorganizacija visokih učilišta i znanstvenih instituta |
285 |
C3.2. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Bespovratna sredstva dodijeljena u okviru „pilot-programa” za potporu uspostavi reformiranog okvira za istraživanje, razvoj i inovacije. |
287 |
C4.1. R1 |
Ciljna vrijednost |
Broj korisnika novih mjera aktivne politike zapošljavanja |
300 |
C4.2. R1 |
Ključna etapa |
Donošenje izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju |
306 |
C4.3. R1 |
Ciljna vrijednost |
Stopa rizika od siromaštva nakon socijalnih transfera |
307 |
C4.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Pristup jedinica lokalne uprave podacima o socijalnim naknadama za svakog pojedinog korisnika |
310 |
C4.3. R2 |
Ciljna vrijednost |
Zapošljavanje stručnjaka za socijalno mentorstvo |
311 |
C4.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Usluge socijalnog mentorstva koje se pružaju korisnicima |
324 |
C5.1. R1-I5 |
Ciljna vrijednost |
Zgrada centralnog operacijskog bloka OB-a Varaždin s pratećim sadržajem |
329 |
C5.1. R2 |
Ključna etapa |
Poboljšanje i usklađivanje kvalitete zdravstvene skrbi izradom kliničkih e-smjernica |
331 |
C5.1. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Poboljšanje kvalitete onkološke radioterapije |
332 |
C5.1. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Jedinstvena IT platforma za povezivanje, praćenje i optimalno liječenje onkoloških pacijenata |
334 |
C5.1. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Specijalističko medicinsko osposobljavanje na primarnoj razini zdravstvene zaštite |
335 |
C5.1. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
Specijalističko usavršavanje prvostupnika sestrinstva u djelatnosti hitne medicine |
340 |
C5.1. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Sustav jedinične terapije za lijekove u krutom obliku u 40 hrvatskih bolnica |
372 |
C6.1. R6 |
Ključna etapa |
Donošenje smjernica za primjenu modela praćenja potrošnje energije u višestambenim zgradama |
Iznos obroka |
EUR 517 241 379 |
1.10. Deseti obrok (bespovratna potpora):
Broj |
Povezana mjera (reforma ili ulaganje) |
Ključna etapa / ciljna vrijednost |
Naziv |
17 |
C1.1.1. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Krediti/subvencije kamatnih stopa mikro, malim i srednjim poduzećima |
18 |
C1.1.1. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Krediti/subvencije kamatnih stopa mikro, malim i srednjim poduzećima |
20 |
C1.1.1. R4-I3 |
Ciljna vrijednost |
Broj podržanih projekata u poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i velikim poduzećima |
22 |
C1.1.1. R4-I4 |
Ciljna vrijednost |
Odobreni krediti za projekte javnog sektora |
24 |
C1.1.1. R5-I1 |
Ciljna vrijednost |
Ulaganje u instrumente vlasničkog i kvazivlasničkog financiranja |
26 |
C1.1.1. R6-I1 |
Ciljna vrijednost |
Ulaganja u transformaciju i jačanje konkurentnosti kulturnih i kreativnih industrija |
27 |
C1.1.1. R6-I2 |
Ključna etapa |
Uspostava sustava za provjeru činjenica |
31 |
C1.1.2. R2-I4 |
Ciljna vrijednost |
Podupiranje rasta novoosnovanih poduzeća uspostavom akceleracijskog programa. |
33 |
C1.1.2. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
Bespovratna potpora u obliku vaučera |
34 |
C1.1.2. R3-I3 |
Ciljna vrijednost |
Bespovratna potpora za digitalnu transformaciju hrvatskih MSP-ova |
44 |
C1.2. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Dovršena nadogradnja visokonaponske mreže (220/110 kV) |
52 |
C1.2. R1-I3 |
Ključna etapa |
Objavljen javni natječaj za dodatni kapacitet vodika |
53 |
C1.2. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađeno najmanje šest punionica vodika za automobile, autobuse i teška vozila |
54 |
C1.2. R1-I3 |
Ključna etapa |
Dovršeno i potpuno operativno pilot-ulaganje u hvatanje i geološko skladištenje ugljika godišnjeg kapaciteta od 190 000 tona CO2 |
57 |
C1.2. R1-I4 |
Ciljna vrijednost |
Biorafinerija je izgrađena i u funkciji |
58 |
C1.2. R1-I4 |
Ciljna vrijednost |
Pilot-ulaganje u hvatanje i geološko skladištenje ugljika dovršeno je i potpuno operativno, uz godišnji kapacitet od 52 000 tona CO2 |
62 |
C1.3. R1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje gubitaka u javnim vodoopskrbnim sustavima |
67 |
C1.3. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Broj stanovnika koji imaju koristi od poboljšanog pristupa unaprijeđenom sustavu pročišćavanja otpadnih voda |
73 |
C1.3. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Stanovništvo s poboljšanim pristupom vodoopskrbi |
80 |
C1.3. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Stanovništvo obuhvaćeno poboljšanim mjerama zaštite od poplava |
89 |
C1.3. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela komunalnog otpada upućenog na odlaganje (30 %) |
90 |
C1.3. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Sanacija zatvorenih odlagališta |
95 |
C1.4. R1-I3 |
Ključna etapa |
Uspostava funkcionalnog nacionalnog sustava elektroničke pohrane i razmjene podataka u cestovnom prijevozu (NSCP) |
101 |
C1.4. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena i obnovljena dvokolosiječna elektrificirana pruga na dionici Dugo Selo-Novska, poddionica Kutina-Novska |
106 |
C1.4. R2-I5 |
Ciljna vrijednost |
Radi smanjenja buke zamijenjeni su kočni umetci na 2 000 teretnih vagona |
113 |
C1.4. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
Brodovi na alternativni (električno-solarni) pogon |
115 |
C1.4. R3-I4 |
Ciljna vrijednost |
Izgrađena tri komunalna pristaništa za prihvat brodskog otpada |
123 |
C1.4. R5-I2 |
Ciljna vrijednost |
Osobama s invaliditetom izdano 50 000 besplatnih vaučera za putovanja potpuno autonomnim vozilima koji će vrijediti najmanje pet godina nakon izdavanja |
124 |
C1.4. R5-I3 |
Ciljna vrijednost |
Sufinancirana nabava 2 000 cestovnih vozila na alternativni pogon (električna energija ili vodik) |
125 |
C1.4. R5-I3 |
Ciljna vrijednost |
Sufinancirana izgradnja 1 300 električnih punionica |
128 |
C1.5. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Najmanje tri logističko-distributivna centra (LDC) izgrađena su i u funkciji |
129 |
C1.5. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Osposobljavanje za organizacije proizvođača |
130 |
C1.5. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Sustav označivanja voća i povrća |
132 |
C1.5. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Konsolidirano 18 000 ha poljoprivrednog zemljišta |
172 |
C2.2. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Stvaranje 60 javno dostupnih konzervatorskih podloga za najsloženije kulturno-povijesne cjeline velike spomeničke vrijednosti |
173 |
C2.2. R3-I2 |
Ciljna vrijednost |
600 stvaratelja gradiva koristi arhivski informacijski sustav |
180 |
C2.3. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje broja korisnika u CDU-u |
193 |
C2.3. R3-I10 |
Ključna etapa |
Dovršetak digitalizacije HZZ-a |
194 |
C2.3. R3-I11 |
Ključna etapa |
Nadogradnja IT sustava HZMO-a |
196 |
C2.3. R3-I12 |
Ciljna vrijednost |
Broj stranica u novom digitalnom arhivu |
197 |
C2.3. R3-I13 |
Ključna etapa |
Novi informacijski sustav Porezne uprave |
198 |
C2.3. R3-I13 |
Ciljna vrijednost |
Postotak postupaka utvrđivanja i naplate poreza koji se provode digitalno u novom sustavu |
201 |
C2.3. R3-I16 |
Ciljna vrijednost |
Novi aplikativni moduli informacijskog sustava u sportu |
204 |
C2.3. R4-I1 |
Ciljna vrijednost |
Širokopojasni pristup za kućanstva na područjima na kojima nema širokopojasne mreže sljedeće generacije |
206 |
C2.3. R4-I2 |
Ciljna vrijednost |
Stanovništvo koje ima pristup mrežama 5G |
209 |
C2.4. R3 |
Ciljna vrijednost |
Plan osposobljavanja za resorna ministarstva i središnje koordinacijske jedinice u aktivnostima korporativnog upravljanja |
210 |
C2.4. R4 |
Ciljna vrijednost |
Dovršetak prodaje 90 državnih poduzeća koja nisu od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku i kojima upravlja CERP |
211 |
C2.4. R4 |
Ciljna vrijednost |
Dovršetak prodaje 20 poduzeća u državnom vlasništvu u portfelju CERP-a koja trenutačno nisu dostupna za prodaju. |
213 |
C2.4. R5 |
Ciljna vrijednost |
Povećanje komercijalizacije, racionalizacije i aktivacije imovine u državnom vlasništvu |
221 |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Skraćivanje trajanja parničnih i trgovačkih predmeta |
222. |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje ukupnog broja svih neriješenih predmeta |
223 |
C2.5. R1 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela predmeta starijih od 3 godine u ukupnom broju neriješenih predmeta |
225 |
C2.5. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Dovršeno je 60 % zemljišnoknjižnih i katastarskih podataka, uz krajnji cilj dovršetka do 100 %. |
227 |
C2.5. R1-I4 |
Ciljna vrijednost |
Ishođena uporabna dozvola za novoizgrađenu zgradu na Trgu pravde u Zagrebu kao preduvjet za preseljenje trgovačkog i upravnog suda, Centra za mirenje i Pravosudne akademije |
238 |
C2.6. R1 |
Ciljna vrijednost |
Skraćivanje prosječnog trajanja sudskih postupaka za kaznena djela korupcije i organiziranog kriminaliteta |
245 |
C2.6. R3 |
Ključna etapa |
Procjena učinaka provedbe Antikorupcijskog programa za poduzeća u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i regionalne uprave za razdoblje 2021.–2022. |
261 |
C2.9. R2 |
Ciljna vrijednost |
Skraćivanje prosječnog roka rješavanja žalbenih predmeta i donošenja odluka na 28 dana od dana zaprimanja žalbe |
262 |
C2.9. R2 |
Ciljna vrijednost |
Skraćivanje prosječnog roka na 14 dana od dana kompletiranja dokumentacije žalbenog predmeta |
269 |
C3.1. R1 |
Ciljna vrijednost |
Sudjelovanje u RPOO-u |
270 |
C3.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Broj izgrađenih mjesta u RPOO-u |
271 |
C3.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Postotak učenika koji pohađaju jednosmjenske osnovne škole |
272 |
C3.1. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Upis u programe općeg srednjoškolskog obrazovanja |
274 |
C3.1. R2-I1 |
Ciljna vrijednost |
Udio javnih visokih učilišta opremljen digitalnom infrastrukturom |
283 |
C3.2. R2-I2 |
Ciljna vrijednost |
Infrastrukturni projekti za primijenjeno i ciljano istraživanje |
292 |
C4.1. R3-I1 |
Ciljna vrijednost |
Upotreba vaučera za obrazovanje |
296 |
C4.1. R4 |
Ciljna vrijednost |
Smanjenje udjela ugovora na određeno vrijeme na 17 % |
301 |
C4.2. R1 |
Ciljna vrijednost |
povećanje najniže mirovine za 3 %. |
317 |
C4.3. R3-I4 |
Ciljna vrijednost |
Izgradnja centara za institucionalnu skrb, kućnu njegu i skrb u zajednici za starije osobe |
322 |
C5.1. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Nova zgrada u kompleksu Klinike za infektivne bolesti dr. Fran Mihaljević |
328 |
C5.1. R1-I9 |
Ciljna vrijednost |
Projekt razvoja KBC-a Zagreb |
330 |
C5.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Optimizacija vremena za radiološko liječenje (liste čekanja) |
341 |
C5.1. R4-I3 |
Ciljna vrijednost |
Praćenje lijeka u bolničkom sustavu od ljekarne do bolesnika |
354 |
C6.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova višestambenih javnih zgrada |
355 |
C6.1. R1-I1 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova javnih zgrada |
356 |
C6.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova i obnova nakon potresa za višestambene zgrade oštećene u potresu |
357 |
C6.1. R1-I2 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova i obnova nakon potresa za javne zgrade oštećene u potresu |
358 |
C6.1. R1-I3 |
Ciljna vrijednost |
Energetska obnova zgrada sa statusom kulturnog dobra |
360 |
C6.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Završen program osposobljavanja i obrazovanja odraslih za obnovu nakon potresa i energetsku obnovu |
361 |
C6.1. R2 |
Ciljna vrijednost |
Završeni specijalistički studiji i obrazovni programi u području održivog urbanog razvoja i obnove kulturne baštine |
364 |
C6.1. R3 |
Ciljna vrijednost |
Dovršena izobrazba zaposlenika za pružanje usluga jedinstvenog kontaktnog centra za energetsku učinkovitost i obnovu nakon potresa |
367 |
C6.1. R4-I1 |
Ključna etapa |
Zapošljavanje i osposobljavanje stručnjaka u Seizmološkoj službi |
370 |
C6.1. R5 |
Ciljna vrijednost |
Provedba pilot-projekta utvrđenog u strategiji zelene urbane obnove i povezanog s nacionalnim programima o zelenoj infrastrukturi i kružnom gospodarenju prostorom i zgradama |
Iznos obroka |
EUR 548 304 709 |
DIO 3.: DODATNI ARANŽMANI
1.Aranžmani za praćenje i provedbu plana za oporavak i otpornost
Praćenje i provedba plana za oporavak i otpornost Hrvatske odvija se u skladu sa sljedećim aranžmanima:
Uspostavit će se višerazinska struktura za upravljanje, praćenje i provedbu sa zadaćama i nadležnostima za svaku razinu kako slijedi:
a)Upravljački odbor, kojim predsjeda Predsjednik Vlade, zadužen za političko vodstvo i praćenje provedbe plana;
b)Odbor za provedbu, sastavljen od predstavnika Ureda Predsjednika Vlade, koordinacijskog tijela, provedbenih tijela, tijela za reviziju, tijela zaduženog za slanje zahtjeva za plaćanje i Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova Europske unije, zadužen za cjelokupno praćenje i provedbu plana te za osiguravanje usklađenosti s drugim fondovima EU-a;
c)Središnje koordinacijsko tijelo, osnovano u okviru MINFIN-a (Uprava za makroekonomske analize), zaduženo za operativnu koordinaciju i praćenje NPOO-a, uključujući aktivno praćenje napretka u provedbi mjera na temelju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih za svaku komponentu;
d)tijelo za reviziju, Agencija za reviziju sustava provedbe programa Europske unije, zaduženo za provedbu revizija u okviru NPOO-a;
e)tijelo nadležno za slanje zahtjeva za plaćanje, Nacionalni fond u okviru Ministarstva financija, zaduženo za sastavljanje i podnošenje zahtjeva za plaćanje i izjava o upravljanju;
f)provedbena tijela i agencije zadužene za provedbu pojedinih mjera te za praćenje napretka projekata.
U NPOO-u se navodi da su uspostavljeni postupci za osiguravanje usklađenosti s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, u okviru provedbe mjera. Nadalje, ti se postupci primjenjuju na rješavanje svih ozbiljnih nepravilnosti (prijevare, korupcija, sukob interesa) i dvostrukog financiranja omogućavanjem provedbe kontrola i revizija na razini resornog ministarstva. Kako bi se osiguralo podnošenje pouzdanih podataka, provedbena tijela nadležna za svaku komponentu provodit će administrativne i provjere na terenu. Redovite provjere istinitosti i točnosti podataka provodi koordinacijsko tijelo u suradnji s Nacionalnim fondom. Nadalje, tijelo za reviziju provodit će kontrole druge razine, na temelju polugodišnjeg ciklusa, uključujući revizije sustava i revizije ostvarenja ključnih etapa i ciljnih vrijednosti.
2.Aranžmani kojima se Komisiji pruža potpun pristup osnovnim relevantnim podacima
Kako bi se Komisiji pružio potpun pristup osnovnim relevantnim podacima, Hrvatska uvodi sljedeće aranžmane:
Središnje koordinacijsko tijelo bit će nadležno za cjelokupnu provedbu planova za oporavak i otpornost, osiguravanje koordinacije s ostalim relevantnim tijelima u zemlji (među ostalim, osiguravanje dosljednosti u pogledu korištenja drugih sredstava EU-a), praćenje napretka u odnosu na ključne etape i ciljne vrijednosti te dostavu svih potrebnih izvješća.
Pri obavljanju svojih zadaća koordinacijsko tijelo oslanja se na IT sustav eFondovi, koji se koristi za praćenje europskih strukturnih i investicijskih fondova i koji će se nadograditi funkcijama razvijenima za izvješćivanje o kvalitativnim i kvantitativnim pokazateljima NPOO-a. Informatički sustav omogućit će prikupljanje informacija od korisnika projekta o napretku u provedbi ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava. Provedbena tijela odgovorna su za točnost i potpunost prikupljenih podataka. Redovite provjere istinitosti i točnosti podataka provodi koordinacijsko tijelo u suradnji s Nacionalnim fondom.
U skladu s člankom 24. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 2021/241 nakon ostvarenja ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz odjeljka 2.1. ovog Priloga, Hrvatska Komisiji dostavlja propisno obrazložen zahtjev za plaćanje financijskog doprinosa. Hrvatska osigurava da Komisija na zahtjev dobije potpuni pristup osnovnim relevantnim podacima kojima se potkrepljuje propisno obrazloženje zahtjeva za plaćanje, kako za procjenu zahtjeva za plaćanje u skladu s člankom 24. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/241 tako i za potrebe revizije i kontrole.
To se izuzeće ne primjenjuje na djelovanja u okviru ove mjere u postrojenjima koja su isključivo namijenjena obradi nereciklabilnog opasnog otpada ni na postojeća postrojenja, u kojima su djelovanja u okviru ove mjere namijenjena povećanju energetske učinkovitosti, hvatanju ispušnih plinova radi skladištenja ili uporabu ili oporabu materijala iz pepela za spaljivanje, pod uvjetom da takva djelovanja u okviru ove mjere ne dovode do povećanja kapaciteta postrojenja za obradu otpada ili produljenja životnog vijeka postrojenja; za što postoje dokazi na razini postrojenja.
To se izuzeće ne primjenjuje na djelovanja u okviru ove mjere u postrojenjima koja su isključivo namijenjena obradi nereciklabilnog opasnog otpada ni na postojeća postrojenja, u kojima su djelovanja u okviru ove mjere namijenjena povećanju energetske učinkovitosti, hvatanju ispušnih plinova radi skladištenja ili uporabu ili oporabu materijala iz pepela za spaljivanje, pod uvjetom da takva djelovanja u okviru ove mjere ne dovode do povećanja kapaciteta postrojenja za obradu otpada ili produljenja životnog vijeka postrojenja; za što postoje dokazi na razini postrojenja.
To se izuzeće ne primjenjuje na djelovanja u okviru ove mjere u postrojenjima koja su isključivo namijenjena obradi nereciklabilnog opasnog otpada ni na postojeća postrojenja, u kojima su djelovanja u okviru ove mjere namijenjena povećanju energetske učinkovitosti, hvatanju ispušnih plinova radi skladištenja ili uporabu ili oporabu materijala iz pepela za spaljivanje, pod uvjetom da takva djelovanja u okviru ove mjere ne dovode do povećanja kapaciteta postrojenja za obradu otpada ili produljenja životnog vijeka postrojenja; za što postoje dokazi na razini postrojenja.
To se izuzeće ne primjenjuje na djelovanja u okviru ove mjere u postrojenjima koja su isključivo namijenjena obradi nereciklabilnog opasnog otpada ni na postojeća postrojenja, u kojima su djelovanja u okviru ove mjere namijenjena povećanju energetske učinkovitosti, hvatanju ispušnih plinova radi skladištenja ili uporabu ili oporabu materijala iz pepela za spaljivanje, pod uvjetom da takva djelovanja u okviru ove mjere ne dovode do povećanja kapaciteta postrojenja za obradu otpada ili produljenja životnog vijeka postrojenja; za što postoje dokazi na razini postrojenja.