5.7.2019 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 228/37 |
Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Uzimanje u obzir stavova europskih građana u cilju održive budućnosti (Sibiu i šire)”
(2019/C 228/06)
Izvjestitelji: Vladimíra DRBALOVÁ
Peter SCHMIDT
Yves SOMVILLE
Odluka Predsjedništva Odbora: |
16.10.2018. |
Pravni temelj: |
pravilo 29., stavak 2. Poslovnika |
Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: |
20.3.2019. |
Plenarno zasjedanje br.: |
542 |
Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): |
217/6/8 |
Uzimanje u obzir stavova europskih građana u cilju održive budućnosti
1. Uvod
1.1. |
Zahvaljujući raznolikosti među članovima, EGSO predstavlja most između institucija EU-a i njegovih građana te bi u tom svojstvu htio predložiti svoju ambicioznu viziju budućnosti, u kojoj Europa postaje globalni predvodnik u održivom razvoju. |
1.2. |
Osnivanje Europske unije jedan je od najuspješnijih mirovnih, socijalnih i gospodarskih projekata u europskoj povijesti. Naša je Europa utemeljena na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, nediskriminacije, tolerancije, pravde, solidarnosti i ravnopravnosti žena i muškaraca, demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. (1) Te vrijednosti moraju ostati u središtu budućeg razvoja i politika EU-a. |
1.3. |
Sedam desetljeća mira i stabilnosti u Europi predstavljaju povijesni uspjeh izvanrednih razmjera. To su omogućili europski projekt i izgradnja Europske unije, koji su stvorili uniju među narodima Europe i, korak po korak, povezali europske države osjećajem zajedničke svrhe. To objašnjava trajnu privlačnost EU-a u očima zemalja kandidatkinja i zemalja koje sudjeluju u politici susjedstva EU-a. Međutim, Europa mora biti spremna na nova geopolitička kretanja. EGSO bi trebao imati ulogu u podizanju svijesti o tome da se mir ne može zauvijek uzimati zdravo za gotovo. |
1.4. |
U središtu europske integracije nalazi se jedinstveno tržište, sa svim svojim gospodarskim, socijalnim i ekološkim aspektima. Stoga bi ono trebalo biti u stanju stvoriti održiv rast i inovacije, privući ulaganja i poticati održivu konkurentnost europskih poduzeća na globaliziranim tržištima. Međutim, važno je i priznati da pozitivan učinak jedinstvenog tržišta nije ravnomjerno raspoređen i da njegovo bogatstvo ne donosi korist svim građanima. |
1.5. |
Održiv rast znači da se rast ne bi trebao temeljiti samo na kvantiteti nego i u još većoj mjeri na kvaliteti, a to podrazumijeva: (i) neeksploataciju okoliša i radne snage, (ii) pravedne životne uvjete, (iii) gospodarski rast koji se mjeri ne samo godišnjim prometom već i prikupljenim bogatstvom i njegovom distribucijom, (iv) zadovoljavanje potreba svih bića u okvirima mogućnosti planeta, (v) razvijanje gospodarstava koja nam omogućuju prosperitet bez obzira na to rastu li ili ne i (vi) zatvoren tok prihoda između kućanstava, poduzeća, banaka, vlada i trgovine, u okviru kojeg se uvažavaju potrebe društva i okoliša. Energija, materijali, prirodni svijet, ljudsko društvo, moć i bogatstvo koje dijelimo – sve to nedostaje u postojećem modelu. Neplaćeni rad njegovatelja – uglavnom žena – zanemaruje se iako nijedno gospodarstvo bez njih ne bi moglo funkcionirati. (2) |
1.6. |
S druge strane, održiva konkurentnost model je kojim se uspostavlja ravnoteža između gospodarskog blagostanja, pitanja okoliša i socijalne uključivosti. U tom kontekstu Indeksom globalne konkurentnosti, prilagođenim kako bi se u obzir uzela održivost, potrebno je obuhvatiti dvije nove dimenzije: okoliš i društvo. (3) |
1.7. |
Bit Europe čine četiri slobode, odnosno sloboda kretanja proizvoda, građana, usluga i kapitala, koje zajedno omogućuju trgovinu i gospodarski razvoj, zapošljavanje, kreativnost i inovacije te razmjenu vještina i razvoj infrastrukture u udaljenim područjima. Ekonomske slobode i pravila tržišnog natjecanja koji dobro funkcioniraju idu ruku pod ruku s temeljnim socijalnim pravima, ali ih ne smiju ugrožavati. |
1.8. |
S druge strane, EU se i dalje suočava s izuzetnim unutarnjim i vanjskim gospodarskim, socijalnim, okolišnim i političkim izazovima (4) koji predstavljaju prijetnju njegovom postojanju: protekcionizam na jedinstvenom tržištu, socijalne nejednakosti, populizam, nacionalizam i ekstremizam (5), kao i velika previranja na geopolitičkoj sceni i znatne tehnološke promjene. |
1.9. |
Ubrzane klimatske promjene, nagli gubitak biološke raznolikosti, drugi rizici za okoliš i kolektivni neuspjeh u osiguravanju uspješnih politika također su velika prijetnja europskom stanovništvu, gospodarstvu i ekosustavima. Zato nam je potrebna odvažna strategija EU-a za provedbu Programa UN-a do 2030. Ravnopravnija društva bolje postupaju prema okolišu i u boljem su položaju da postupno postanu održivija. |
1.10. |
Jasno je da je potrebno odgovoriti na zahtjev građana diljem Europe za kvalitetnim radnim mjestima, a naročito u regijama s visokom stopom nezaposlenosti, posebno među mladima, ili u regijama zahvaćenima strukturnim promjenama. To svima – institucijama, vladama, socijalnim partnerima i drugim organizacijama civilnog društva – nameće obvezu da redefiniraju održivu Europu kako bi se poticalo stvaranje kvalitetnih radnih mjesta. |
1.11. |
Hitno je potrebno poboljšati pristup tržištima rada jačanjem poveznice između stvaranja kvalitetnih radnih mjesta i poboljšanja obrazovnog sustava kako bi se stvorili odgovarajući skupovi vještina, na primjer s pomoću dvojnog sustava. |
1.12. |
Socijalna i ekološka dimenzija isprepletene su, a gospodarstvo mora omogućiti društvenu, gospodarsku i kulturnu obnovu, među ostalim promicanjem i razvijanjem ključnih vještina i većom diversifikacijom. Program UN-a do 2030. mora potaknuti privatni sektor da doprinese postizanju gospodarskih, socijalnih i ekoloških ciljeva održivog razvoja, čime bi se poticalo pravedno i održivo povećanje dobrobiti za sve, kao i zaštita socijalnih, ljudskih i radničkih prava. (6) |
1.13. |
U svim politikama EU-a mora se uvažiti i kulturna dimenzija europskog projekta, u svoj svojoj raznolikosti. To podrazumijeva razumijevanje i promicanje kulturne baštine, integraciju kulturne i kreativne dimenzije u obrazovanje i podupiranje suvremenog stvaralaštva kao pokretača kohezije i razvoja. |
1.14. |
Održivost je proces okrenut budućnosti, koji mora voditi čvrsta politička volja i odlučnost da se stvori održiva Europska unija usmjeravanjem naših gospodarstava prema otpornoj i kooperativnoj, resursno učinkovitoj, niskougljičnoj i socijalno uključivoj budućnosti (7), pri čemu se ponašanje, djelovanje i odluke vlada, poduzeća, radnika, građana i potrošača temelje na njihovom odgovornom utjecanju na gospodarstvo, okoliš i društvo.
|
2. Europa građana
2.1. |
Europski građani Europu sve manje smatraju rješenjem, a sve više problemom. Nacionalizam i protekcionizam aktualne su prijetnje. Europa, koja se suočava s gubitkom osjećaja identiteta i vrijednosti te koja je u svom projektu zanemarila kulturnu dimenziju, sada ne uspijeva pronaći prikladne odgovore za pitanja koja se javljaju na lokalnoj i globalnoj razini. |
2.2. |
Izuzetno je važno uvažiti legitimna pitanja građana, a posebno mladih, i povećati njihovo sudjelovanje u demokratskim procesima. Od presudne je važnosti poboljšati i reformirati postojeće participativne mehanizme i postupke savjetovanja EU-a. Pitanja mladih ugrađena su u europski stup socijalnih prava, UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja, kao i u druge programe.
|
3. Socijalna Europa
3.1. |
Europski socijalni model trebao bi svim građanima pružiti čvrstu i pravednu zaštitu te istovremeno ublažiti siromaštvo i svima pružiti priliku da se u potpunosti ostvare. Pristojnim prihodima trebalo bi smanjiti jaz između bogatih i ugroženih osoba te osigurati kvalitetne životne uvjete. Svi bi trebali imati koristi od prednosti koje proizlaze iz pristojnih radnih standarda, jednakosti, veće dobrobiti i smanjenja razlika u zdravlju unutar i između zemalja i generacija. Socijalna uključenost i zaštita, visokokvalitetna radna mjesta, rodna jednakost, kvalitetno, cjenovno pristupačno i dostupno javno zdravstvo i zdravstvena skrb, pristup cjenovno pristupačnom kvalitetnom stanovanju, okolišna pravda, visokokvalitetno javno obrazovanje i jednak pristup kulturi – to moraju biti glavna načela prema kojima se vode nacionalni i europski politički programi.
|
4. Održiv okoliš
4.1. |
Rizici u pogledu okoliša i dalje zauzimaju najvažnije mjesto u rezultatima godišnje Ankete o percepciji globalnih rizika. Ove su godine tri rizika u pogledu okoliša bili među pet rizika za koje se smatra da su najrealniji i među četiri rizika za koje se smatra da će imati najveći učinak. Najveću zabrinutost izaziva rizik od ekstremnim meteoroloških pojava, ali su ispitanici sve više zabrinuti i zbog neuspješnosti politike za zaštitu okoliša: zabrinutost u vezi s „neuspjehom na području ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima”smanjila se nakon Pariškog sporazuma, no ove je godine opet na drugom mjestu kad se prosuđuje učinak. (17) |
4.2. |
Na mrtvom planetu neće biti ni života, ni radnih mjesta ni poduzetništva. Nagli gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene stoga znači da je neophodno da EU stvara visokokvalitetna radna mjesta (18) i osigura rješenje koje bi donijelo korist poslodavcima, radnicima i drugim predstavnicima civilnog društva. Odgađanje prilagodbe ili izostanak ikakvog djelovanja mogli bi znatno povećati ukupni trošak klimatskih promjena, (19) kao i njihov smrtonosni učinak na biološku raznolikost, uključujući ljudska bića. |
4.3. |
O nacrtu europskog pakta za financiranje klimatskih mjera raspravlja se već nekoliko godina, a rasprava i dalje teče. Taj bi pakt EU-u omogućio da zadrži vodeći položaj u području održivog razvoja i borbe protiv klimatskih promjena. (20)
|
5. Jačanje uloge europskog poslovanja kao globalnog predvodnika na području održivosti
5.1. |
Poslovanje omogućuje razvoj društva i okoliša, a održiva konkurentnost nužan je preduvjet kako bi poduzeća mogla ostvariti svoju ulogu u društvu. Poduzeća sve više posluju na održiv način, na temelju vlastitih specifičnih okolnosti i resursa te u suradnji sa svojim dionicima, kako bi pratila, ocjenjivala i izvještavala o utjecaju poslovanja na socijalnu zaštitu te zaštitu okoliša i potrošača, kao i na ljudska prava. Europa bi stoga u svojim politikama trebala zauzeti pristup koji je u skladu s njezinom ambicijom da preuzme vodeći položaj u održivom razvoju. Među poduzećima u Europi već postoje predvodnici, ali oni moraju biti ambiciozniji i proširiti svijest o održivosti na sve lance vrijednosti, uz posebne poticaje za MSP-ove. |
5.2. |
Mnoštvo novih modela mijenja odnos između proizvođača, distributera i potrošača. Neki od tih novih modela (primjerice, funkcionalna ekonomija, ekonomija dijeljenja i odgovorno financiranje) nastoje riješiti druge ključne izazove za ljude i planet koji su od presudne važnosti za održiv razvoj, kao što su socijalna pravda, participativno upravljanje te očuvanje resursa i prirodnog kapitala.
|
6. Slobodna i pravedna trgovina
6.1. |
Trgovinska politika EU-a ključan je čimbenik koji se primjenjuje na EU u cjelini i koji ujedinjuje sve države članice. Trgovinska politika doprinijela je povećanju prosperiteta u EU-u na temelju trgovinske razmjene s brojnim partnerima. Danas je EU vodeća sila svjetske trgovine, uz više od 30 milijuna radnih mjesta povezanih s međunarodnom trgovinom, (25) važnu ulogu u trgovini uslugama i znatne trgovinske viškove u trgovini robom, primjerice sa SAD-om (više od 107,9 milijardi EUR tijekom prvih 11 mjeseci 2018.). Istodobno, EU putem trgovine utjelovljuje i promiče vrijednosti socijalne uključenosti i zaštite okoliša koje su presudne za ostvarivanje održive globalizacije – odnosno vid globalizacije koji će biti od koristi ne samo velikim poduzećima i ulagačima već i običnim ljudima, radnicima, poljoprivrednicima, potrošačima i MSP-ovima. |
6.2. |
Cilj je EU-a promicati – i to multilateralno, bilateralno i unilateralno – viziju trgovinske politike u kojoj se objedinjavaju tradicionalni merkantilistički stav o pristupu tržištu (carine i necarinske mjere) i ciljevi održivog razvoja u skladu s borbom protiv klimatskih promjena. |
6.3. |
Trgovinska politika EU-a ojačala je ulogu civilnog društva tijekom faze pregovora i faze provedbe zahvaljujući doprinosima unutarnjih savjetodavnih skupina. EGSO podržava profesionalizaciju svih organizacija koje građanima omogućuju veći utjecaj pri utvrđivanju sadržaja trgovinskih sporazuma i veću kontrolu u pogledu toga ispunjavaju li trgovinski partneri „kvalitativne”obveze i standarde. (26)
|
7. Javna dobra i usluge
7.1. |
U skladu s 20. načelom europskog stupa socijalnih prava: „Svi imaju pravo pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući vodu, kanalizaciju, energiju, promet, financijske usluge i digitalnu komunikaciju.” (28) Te se usluge ne mogu pružati isključivo u skladu sa zajedničkim pravilima tržišnog natjecanja i tržišnim pravilima: nužna su posebna pravila kako bi se svim građanima osigurao cjenovno prihvatljiv pristup tim uslugama, koje se smatraju osnovnim uslugama i uvažavaju kao zajedničke vrijednosti Unije. (29)
|
8. Pravedno oporezivanje
8.1. |
Porezna politika u EU-u sastoji se od dva elementa: izravnog oporezivanja, koje je i dalje u isključivoj nadležnosti država članica, i neizravnog oporezivanja, koje utječe na slobodno kretanje robe i na slobodu pružanja usluga na jedinstvenom tržištu. Što se tiče izravnog oporezivanja, EU je ipak uspostavio neke usklađene norme za oporezivanje poduzeća i pojedinaca, a države članice poduzimaju zajedničke mjere za sprečavanje izbjegavanja plaćanja poreza i dvostrukog oporezivanja. Međutim, EU mora nastaviti promicati pravedan porezni sustav kojim se od pojedinaca i pravnih subjekata zahtijeva da razmjerno plaćaju porez na svoje prihode i dobit. Što se tiče neizravnog oporezivanja, EU koordinira i usklađuje zakonodavstvo u području poreza na dodanu vrijednost (PDV) i trošarina te osigurava da se tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu ne narušava zbog razlika u stopama neizravnog oporezivanja i sustava koji poduzećima u jednoj zemlji daju nepoštenu prednost u odnosu na druga. |
8.2. |
Nedostatak transparentnosti, diskriminacija, narušavanje tržišnog natjecanja i štetne porezne prakse povećavaju gospodarske nejednakosti te smanjuju ulaganja i zapošljavanje, što dovodi do nezadovoljstva u društvu, nepovjerenja i demokratskog deficita. Stoga je na razini EU-a potrebno provesti pravednu poreznu politiku koja će biti u skladu, a ne u suprotnosti s općom strategijom održivosti radi promicanja gospodarske i socijalne konvergencije, socijalne kohezije i ulaganja u održivi razvoj.
|
9. Upravljanje
9.1. |
Poticanje prelaska na održivi razvoj iziskuje nov pristup upravljanju te nova pravila i instrumente pri određivanju i provedbi politika EU-a. Za održivi razvoj potreban je holistički i međusektorski pristup politikama kako bi se osiguralo da se gospodarska, socijalna i okolišna pitanja zajedno rješavaju.
|
10. Sveobuhvatan pristup migracijskoj politici
10.1 |
U sklopu rasprave o budućnosti održive Europe ne može se zanemariti europski pristup migracijama. Demografske promjene upućuju na to da će Europa trebati migrante, njihove talente, vještine i poduzetnički potencijal. Hitno je potrebno promijeniti diskurs i politike u području migracija na temelju pojačane suradnje s trećim zemljama kako bi se osigurala racionalna rasprava zasnovana na činjenicama. Izbjeglice i migrante ne treba doživljavati kao prijetnju, već kao priliku za europski gospodarski i socijalni model. (37) Za to su nam potrebni sveobuhvatan pristup i strategija za migracije.
|
11. Proračun EU-a
11.1. |
EGSO prepoznaje visoku europsku dodanu vrijednost programâ za koje se u prijedlozima Komisije u vezi s višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) za razdoblje 2021. – 2027. predviđaju najveća povećanja rashoda (istraživanje, razvoj i inovacije, Erasmus+). Međutim, Odbor dovodi u pitanje činjenicu da se ta povećanja ostvaruju zahvaljujući velikim rezovima u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), u kohezijskoj politici i u zajedničkoj poljoprivrednoj politici (ZPP) zbog nastojanja da se smanji proračun EU-a, i to s 1,16 % bruto nacionalnog dohotka (BND) zemalja EU-27 u sadašnjem proračunu na samo 1,11 % u VFO-u nakon 2020. |
11.2. |
EGSO dovodi u pitanje predložena smanjenja planiranih obveza za ZPP. Zbog tih će smanjenja biti nemoguće provesti model održivog ruralnog razvoja, jedan od općih ciljeva nove reforme ZPP-a, i druge ciljeve sadržane u nedavnoj komunikaciji Komisije o budućnosti hrane i poljoprivrede. |
11.3. |
Nažalost, prijedlog Komisije po svemu sudeći suviše je usmjeren na očuvanje statusa quo te EGSO izražava žaljenje zbog nesklada između prirode i razmjera novih izazova s kojima se EU suočava s jedne strane te ambicija EU-a i sredstava za njihovo ostvarivanje s druge strane. |
11.4. |
Nepovjerenje građana prema nacionalnim i europskim demokratskim institucijama uzrok je jačanja političkih pokreta koji dovode u pitanje demokratske vrijednosti i načela te sam EU. Neki od tih političkih pokreta sada su dio vlade određenih država članica EU-a.
|
12. Komunikacija
12.1. |
Čak i najambiciozniji politički koncepti i programi na razini EU-a neće doprinijeti uklanjanju postojećeg jaza između Unije i njezinih građana ako ne postoji odgovarajuće informiranje o njima. |
12.2. |
Ta neusklađenost između inicijativa, aktivnosti i odluka na razini EU-a i njihove percepcije među građanima dovodi do začaranog kruga neinformiranih ili loše informiranih građana, a posljedica toga je porast populizma u većini država članica. Istovremeno smo svjedoci pojavljivanja antieuropskih stavova u određenim skupinama stanovništva, što potkopava kontinuirani rad na izgradnji europskog projekta. |
12.3. |
Stoga je za borbu protiv tog manjka informacija, kao i namjerno obmanjujućih informacija, hitno potrebna sveobuhvatna zajednička komunikacijska strategija za sve institucije EU-a, na svim razinama, uključujući sve aktere civilnog društva. |
12.4. |
Učinkovita komunikacijska politika mora se ostvarivati u obliku istinskog dijaloga između onih koji pružaju informacije i onih koji te informacije primaju kako bi se izbjegao pristup odozgo prema dolje. |
12.5. |
Sadržajne, pouzdane i zanimljive informacije o europskim temama doprinose osvještavanju i stvaranju interesa za europska pitanja. |
12.6. |
EGSO, kao most između EU-a i europskih građana te uz pomoć svojih 350 članova, treba olakšavati takve koordinirane mjere. Raznolikost članova EGSO-a velika je prednost u pogledu dopiranja do najvećeg mogućeg broja građana u cijeloj Europi. Osobito je potrebno posvetiti više pozornosti mladima.
|
Bruxelles, 20. ožujka 2019.
Predsjednik
Europskog gospodarskog i socijalnog odbora
Luca JAHIER
(1) Ugovor o Europskoj uniji, članak 2.
(2) Kate Raworth iz Instituta za promjene u okolišu pri Sveučilištu u Oxfordu autorica je ove definicije održivog rasta, kao i koncepta „gospodarstvo krafne”, koji predstavlja revolucionarnu alternativu gospodarstvu rasta i nov održiv gospodarski model za 21. stoljeće uz pomoć kojeg bi se moglo stati na kraj nejednakosti (https://www.kateraworth.com/doughnut/).
(3) Ta se definicija temelji na članku o održivoj konkurentnosti Stena Thorea i Ruzanne Tarverdyan: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub
(4) Mišljenje EGSO-a od 18. listopada 2017.„Prijelaz u održiviju europsku budućnost – strategija za 2050.”(SL C 81, 2.3.2018., str. 44.).
(5) Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o porastu neofašističkog nasilja u Europi.
(6) Mišljenje EGSO-a od 7. prosinca 2017.„Središnja uloga trgovine i ulaganja u ostvarivanju i provedbi ciljeva održivog razvoja”(SL C 129, 11.4.2018., str. 27.).
(7) Mišljenje EGSO-a od 21. rujna 2016.„Održivi razvoj: pregled unutarnjih i vanjskih politika EU-a”(SL C 487, 28.12.2016., str. 41.).
(8) Mišljenje EGSO-a od 14. studenog 2012.„Načela, postupci i mjere za provedbu članka 11. stavka 1. i članka 11. stavka 2. Ugovora iz Lisabona”(SL C 11, 15.1.2013., str. 8.).
(9) Mišljenje EGSO-a od 13. srpnja 2016.„Europska građanska inicijativa (revizija)”(SL C 389, 21.10.2016., str. 35.).
(10) Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o planu rada Europske unije za mlade za razdoblje od 2016. do 2018.
Strategija za sudjelovanje djece mreže Eurochild od 5. travnja 2017.
Program UN-a za mlade – Sudjelovanje mladih u razvoju – Sažetak smjernica za razvojne partnere.
(11) Mišljenje EGSO-a od 18. listopada 2018.„Komunikacija Komisije: Uključivanje, povezivanje i osnaživanje mladih: nova strategija EU-a za mlade”(SL C 62, 15.2.2019., str. 142.).
(12) Mišljenje EGSO-a od 17. rujna 2015.„Poboljšanje Ugovora iz Lisabona”(SL C 13, 15.1.2016., str. 183.).
(13) Rezolucija EGSO-a od 5. srpnja 2017.„Bijela knjiga Komisije o budućnosti Europe i šire”(SL C 345, 13.10.2017., str. 11.).
(14) Globalna komisija o budućnosti rada Međunarodne organizacije rada (ILO) – Rad za svjetliju budućnost, 22. siječnja 2019.
(15) Mišljenje EGSO-a od 20. veljače 2019. o Komunikaciji Komisije „Godišnji pregled rasta za 2019.: za snažniju Europu suočenu s globalnom nesigurnošću”(SL C 190, 5.6.2019., str. 24.).
(16) Dokument Europske komisije za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.”, 30. siječnja 2019.
(17) Globalno izvješće o riziku za 2019. za Svjetski gospodarski forum – Sažetak.
(18) Mišljenje EGSO-a od 25. siječnja 2017.„Europski stup socijalnih prava”(SL C 125, 21.4.2017., str. 10.).
(19) OECD — Izvješće o gospodarskim posljedicama klimatskih promjena, 2. rujna 2016.
(20) Mišljenje EGSO-a od 17. listopada 2018.„Europski pakt za financiranje klimatskih mjera”( SL C 62, 15.2.2019., str. 8.).
(21) Mišljenje EGSO-a od 2. srpnja 2015.„Pariški protokol – Plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.”(SL C 383, 17.11.2015., str. 74.).
(22) Mišljenje EGSO-a od 6. prosinca 2017.„Doprinos civilnog društva razvoju sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u”(SL C 129, 11.4.2018., str. 18.).
(23) Mišljenje EGSO-a od 27. travnja 2016.„Paket za kružno gospodarstvo”(SL C 264, 20.7.2016., str. 98.).
(24) „Manifest za održivu Europu u interesu građana”, 28. rujna 2018.
(25) Komunikacija Komisije od 14. listopada 2015.„Trgovina za sve”.
(26) Mišljenje EGSO-a od 23. siječnja 2019.„Uloga unutarnjih savjetodavnih skupina u praćenju provedbe sporazumâ o slobodnoj trgovini”(SL C 159, 10.5.2019., str. 28.).
(27) Mišljenje EGSO-a od 23. siječnja 2019.„Reforma WTO-a radi prilagodbe razvoju svjetske trgovine”(SL C 159, 10.5.2019., str. 15.).
(28) Te usluge, koje Komisija opisuje kao „osnovne usluge”i koje se u 20. načelu ne navode u potpunosti, pripadaju „uslugama od općeg interesa”koje podliježu obvezi pružanja javne usluge. Pojam „osnovne usluge”ne postoji u pravu EU-a, u kojem se razmatraju samo javne usluge (promet) i usluge od općeg interesa (gospodarske i negospodarske).
(29) EGSO trenutno priprema samoinicijativno mišljenje „Za bolju provedbu stupa socijalnih prava, uz promicanje osnovnih usluga”u sklopu doprinosa Odbora sastanku na vrhu u Sibiuu i šire.
(30) Mišljenje EGSO-a od 17. listopada 2018.„Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+)”(SL C 62, 15.2.2019., str. 165.).
(31) Mišljenje EGSO-a od 20. rujna 2017.„Porezni sustav povoljan za pošteno tržišno natjecanje i rast”(SL C 434, 15.12.2017., str. 18.).
(32) Vidjeti bilješku 31.
(33) Mišljenje EGSO-a od 20. rujna 2017.„Zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit”(SL C 434, 15.12.2017., str. 58.).
(34) Mišljenje EGSO-a od 12. srpnja 2018.„Oporezivanje dobiti multinacionalnih poduzeća u digitalnom gospodarstvu”(SL C 367, 10.10.2018., str. 73.).
(35) Vidjeti bilješku 22.
(36) Mišljenje EGSO-a od 7. prosinca 2017.„Prednosti pristupa lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD) za integrirani lokalni i ruralni razvoj”(SL C 129, 11.4.2018., str. 36.).
(37) Mišljenje EGSO-a od 12. prosinca 2018.„Troškovi ‚ne-imigracije’i neintegracije”(SL C 110, 22.3.2019., str. 1.).
(38) „Završno izvješće i preporuke Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva o financiranju EU-a u budućnosti”– prosinac 2016.
(39) Mišljenje EGSO-a od 19. rujna 2018.„Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.”(SL C 440, 6.12.2018., str. 106.).
PRILOG
Sljedeći su amandmani odbijeni tijekom rasprave premda su dobili barem četvrtinu glasova (pravilo 59. stavak 4. Poslovnika):
(a) Točka 1.5.
Izmijeniti kako slijedi:
Održiv rast znači da se rast ne bi trebao temeljiti samo na kvantiteti nego i u još većoj mjeri na kvaliteti, a to podrazumijeva: (i) neeksploataciju okoliša i radne snage, (ii) pravedne životne uvjete, (iii) gospodarski rast koji se mjeri ne samo godišnjim prometom već i prikupljenim bogatstvom i njegovom distribucijom, (iv) zadovoljavanje potreba svih bića u okvirima mogućnosti planeta, (v) razvijanje gospodarstava koja nam omogućuju prosperitet bez obzira na to rastu li ili ne i (vi) zatvoren tok prihoda između kućanstava, poduzeća, banaka, vlada i trgovine, u okviru kojeg se uvažavaju potrebe društva i okoliša. Energija, materijali, prirodni svijet, ljudsko društvo, moć i bogatstvo koje dijelimo – sve to nedostaje u postojećem modelu. Neplaćeni rad njegovatelja – uglavnom žena – zanemaruje se iako nijedno gospodarstvo bez njih ne bi moglo funkcionirati. Pojam održivog rasta odnosi se na rast u kojem se osim gospodarskih uvažavaju i socijalni i ekološki aspekti. Posljednjih su godina predstavljeni različiti gospodarski modeli, npr. „ekonomija krafne”, čiji je cilj ispunjavanje osnovnih potreba svih (na osnovi 12 „socijalnih temelja”) u okvirima mogućnosti planeta (određenima u skladu s 9 „ograničenja planeta”). U skladu s time, izneseni su prijedlozi za mjerenje rasta pomoću pokazatelja koji „nadilaze BDP”.
Obrazloženje
Cilj je razjasniti da izbrisani tekst nije opće prihvaćena definicija održivog rasta, već se odnosi na gospodarski model koji je uvela Kate Raworth i koji se navodi u bilješci. U tekstu se zapravo ni ne razlaže osnovna ideja tog modela „krafne”, već se miješaju preduvjeti, obilježja, implikacije i aspekti mjerenja povezani s njime.
Rezultat glasovanja:
Za |
: |
75 |
Protiv |
: |
132 |
Suzdržani |
: |
11 |
(b) Točka 1.6.
Izmijeniti kako slijedi:
S druge strane, koncept održiva e konkurentnosti odnosi se na model je kojim se uspostavlja ravnoteža između gospodarskog blagostanja, pitanja okoliša i socijalne uključivosti. U tom kontekstu To se primjerice odražava u Indeksom u globalne konkurentnosti Svjetskog gospodarskog foruma, prilagođenom kako bi se u obzir uzela održivost, potrebno je obuhvatiti dvije nove dimenzije: okoliš i društvo.
Obrazloženje
Indeksom konkurentnosti prilagođenim kriterijima održivosti posebice se uzimaju u obzir okolišna i socijalna dimenzija.
Rezultat glasovanja:
Za |
: |
64 |
Protiv |
: |
147 |
Suzdržani |
: |
13 |
(c) Prvo polje (nakon točke 1.14.), druga točka
Izmijeniti kako slijedi:
Konkurentnost i održivost nisu u suprotnosti, pod uvjetom da socijalni i okolišni aspekti budu sastavni dio određivanja vrijednosti proizvoda i usluga na tržištima definicije konkurentnosti. Konkurentnost se ne smije određivati samo na temelju količine i cijene već, po mogućnosti, i uvažavanjem europskih vrijednosti, kvalitete i održivosti.
Obrazloženje
Konkurentnost na tržištima nije određena definicijama.
Rezultat glasovanja:
Za |
: |
66 |
Protiv |
: |
148 |
Suzdržani |
: |
9 |
(d) Prvo polje (nakon točke 1.14.), peta točka
Izmijeniti kako slijedi:
Europska poduzeća, radnici, potrošači i civilno društvo u cjelini moraju ispuniti svoju ulogu i svoje odgovornosti te djelovati kao predvodnici u očima ostatka svijeta u pogledu održivosti ako se konkurentnost i gospodarska održivost našeg europskog sustava redefiniraju tako da uvažavaju granice jedinog planeta koji imamo.
Obrazloženje
Svi akteri civilnog društva moraju ispuniti svoju ulogu i odgovornosti. To vrijedi bez obzira na definicije.
Rezultat glasovanja:
Za |
: |
56 |
Protiv |
: |
138 |
Suzdržani |
: |
9 |