Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014._x000b__x000b_i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Luksemburga za 2014. /* COM/2014/0417 final - 2014/ () */
Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Luksemburga za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Luksemburga za
2014. VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4., uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2., uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[2], uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[3], uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje, uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku, budući da: (1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti. (2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedlogâ Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.) te je 21. listopada
2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država
članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države
članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim
ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. (3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa
2020.” i provedbi preporuka po državama članicama. (4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2013. i dostavilo mišljenje o
luksemburškom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2016.
Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[4]15.
studenoga 2013. iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga
za 2014.[5]. (5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[6],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br.
1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[7], u kojemu Luksemburg
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje. (6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih
uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti,
rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te
modernizacijom javne uprave. (7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Luksemburg[8],
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize
Komisija nije utvrdila makroekonomske neravnoteže u Luksemburgu u smislu
postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Posebice analizom suficita
na tekućem računu dokazano je da suficit ne proizlazi iz slabe
domaće potražnje, već je rezultat posebnog luksemburškog modela
rasta, koji se uvelike temelji na financijskim uslugama. Rizici za domaću
financijsku stabilnost zbog prisutnosti velikog financijskog sektora postoje,
no oni su relativno ograničeni jer je taj sektor istodobno raznovrstan i
specijaliziran. Velika razina zaduženosti u privatnom sektoru, posebice u
nefinancijskom korporativnom sektoru, ponajviše odražava prisutnost velikog
broja višenacionalnih poduzeća koja se koriste svojim podružnicama ili
društvima kćerima u Luksemburgu za unutargrupne operacije financiranja.
Naposljetku, trenutačno povoljan položaj javnih financija uvelike ovisi o
održivosti modela rasta temeljenog na rastućem financijskom sektoru i
dugoročno predstavlja visok rizik za održivost. (8)
Luksemburg je 28. travnja 2014. podnio svoj
nacionalni program reformi za 2014., a 25. travnja 2014. i program
stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su
programa istodobno ocijenjena. (9)
Cilj je srednjoročne proračunske
strategije navedene u programu stabilizacije za 2014. vratiti se na
srednjoročni cilj u 2016. nakon znatnog odstupanja u 2015. U programu se
potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj da suficit dosegne 0,5 %
BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se da
će (ponovno izračunani) strukturni suficit opće države pasti s
1,4 % BDP-a u 2013. na 1,1 % u 2014. prije nego što postane deficit
od 0,1 % BDP-a u 2015. Nakon toga se planira ostvarenje postupnog povećanja
strukturnog suficita. Stoga se očekuje da će Luksemburg u 2014.
ostati pri svojem srednjoročnom cilju, ali da će od njega znatno
odstupiti u 2015. Prema programu stopa rasta državnih rashoda, bez
diskrecijskih mjera na strani prihoda, bila bi iznad referentne
srednjoročne stope potencijalnog rasta BDP-a u 2015. Općenito,
programski su ciljevi djelomično u skladu sa zahtjevima preventivnog
dijela Pakta o stabilnosti i rastu, pri čemu će doći do
odstupanja posebice u 2015. Predviđa se da će udio duga, koji je u
2013. iznosio 23,1 % BDP-a, znatno ispod referentne vrijednosti od
60 % BDP-a, i dalje padati tijekom programskog razdoblja. Makroekonomski
scenarij na kojemu se temelje projekcije proračuna u programu i koji je
pripremilo neovisno tijelo (STATEC) ponešto je optimističan za 2014. i
2015. Vlada predviđa stopu rasta BDP-a od 3,2 % u 2014. i u 2015., no
na temelju Komisijine proljetne prognoze 2014. rast će iznositi 2,6 %
u 2014. i 2,7 % u 2015. Nadalje, mjere na kojima se temelji fiskalna
putanja za razdoblje 2015. – 2018. vlada još nije odredila. Na temelju
Komisijine prognoze, kojom se ne uzimaju u obzir netom najavljene mjere,
predviđa se da će strukturni suficit pasti na 0,6 % BDP-a u
2014. i prerasti u deficit od 1,3 % BDP-a u 2015. Procjenjuje se da
će stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na strani
prihoda, biti iznad referentne srednjoročne stope potencijalnog BDP-a u
2015., kada se očekuje znatno odstupanje. Na temelju ocjene programa
stabilizacije za 2014. i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom Vijeća
(EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da postoje rizici za ostvarenje
ciljeva programa, koji su samo djelomično u skladu sa zahtjevima
preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, posebice od 2015. (10)
Vlada je u srpnju 2013. Parlamentu dostavila nacrt
zakona o prenošenju odredaba iz Direktive Vijeća 85/2011 o
proračunskim okvirima i iz Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i
upravljanju. Očekivalo se da će nacrt zakona stupiti na snagu 1.
siječnja 2014., no njegovo je donošenje odgođeno zbog ostavke vlade u
srpnju. Na temelju nacrta zakona uvodi se nov zakon o višegodišnjem
financijskom programu kojim je obuhvaćeno isto razdoblje kao i
nadolazeće ažuriranje programa stabilizacije. Zakon o višegodišnjem
financijskom programu ažurirao bi se svake godine na pomičnoj osnovi,
zajedno s godišnjim proračunom. Njime bi se podrobno odredili planovi
ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja na razini opće
države. Nacrtom zakona uvode se višegodišnje gornje granice u zakonu o
višegodišnjem financijskom programu kojima bi bio obuhvaćen samo sektor
opće države, no nije navedeno koje bi bile posljedice u slučaju
prekoračenja gornjih granica. Nacrtom zakona ne predviđa se pravilo o
nacionalnim rashodima kojim bi se odredili ciljevi u pogledu višegodišnjih
rashoda. Međutim, u njemu su sadržane odredbe za prilagodbu
srednjoročnom cilju kojih se treba pridržavati. Revidirani nacrt zakona
podnesen je Parlamentu u ožujku 2014. i njime se među inim predviđa
dodjela zadatka neovisnog praćenja fiskalnih pravila novoosnovanoj
ustanovi „Conseil National des Finances Publiques”. (11)
Isto tako, prihodi od PDV-a bit će
obuhvaćeni novim pravilima o prihodima od PDV-a ostvarenima aktivnostima
e-trgovine. Ti će se prihodi od 2015. prenijeti iz zemlje u kojoj je smješten
opskrbljivač u zemlju boravka korisnika. Vlada je najavila da će
povisiti stope PDV-a za 2 postotna boda, što bi dijelom trebalo nadoknaditi
gubitak prihoda. Međutim, s obzirom na
rasprostranjenu uporabu sniženih i vrlo sniženih stopa dodatni se prihodi mogu
ostvariti širenjem primjene standardne stope i time bolje nadoknaditi navedene
gubitke. (12)
Udio bruto javnih izdataka za mirovine u BDP-u
Luksemburga, prema podacima iz Komisijina izvješća o starenju stanovništva
iz 2012., porast će s 9,2 % BDP-a na 18,6 % u 2060. Do toga
će uglavnom doći zbog rashoda povezanih sa starenjem stanovništva, a
posebice zbog mirovina. Opseg mirovinske reforme iz 2012. bio je ograničen
i njome nije u potpunosti riješena prijetnja dugoročnoj održivosti javnih
financija. Kratkoročno financiranje mirovinskog sustava trenutačno je
zajamčeno niskom stopom starosne ovisnosti i oslanja se na doprinose koje
uplaćuju relativno mladi prekogranični radnici. Očekuje se da
će se u budućnosti taj trend okrenuti, pa će rashodi za mirovine
i dugotrajnu skrb vjerojatno znatno porasti. Kako bi se zajamčila
održivost mirovinskog sustava, nakon 2020. bit će potrebno znatno povisiti
stopu doprinosa, uz sustavom predviđeno ograničenje prilagodbe
mirovina životnom standardu. To bi izazvalo znatno povećanje
opterećenja na rad koje bi snosilo buduće aktivno stanovništvo te,
posljedično, gubitak troškovne konkurentnosti. S obzirom na
trenutačno visoku razinu stope zamjene mogle su se poduzeti drukčije
mjere kako bi se osigurala poštenija raspodjela opterećenja po
generacijama. Uvođenjem gornje granice na usklađivanje mirovina na
temelju povećanja realnih plaća povećale bi se mirovinske
pričuve. Isto tako, povišenjem stvarne dobi za umirovljenje, koja
trenutačno iznosi 59 godina, povezujući je s promjenama
očekivanog životnog vijeka lakše bi se osigurala dugoročna održivost
mirovinskog sustava. Trebalo bi smanjiti i mogućnosti za prijevremeno
umirovljenje. Financijskim poticajima za produljenje radnog vijeka, kao što je
predviđeno mirovinskom reformom, moglo bi se pridonijeti održivosti
mirovinskog sustava, ali bi trebalo dodatno poboljšati zapošljavanje starijih
radnika jačanjem strukovnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja.
Luksemburg treba ograničiti buduće potrebe za dugotrajnom skrbi i
povezane troškove kako bi se osigurala njezina održivost. Usluge dugotrajne
skrbi mogle bi biti ekonomičnije jačanjem koordinacije između
zdravstvene i socijalne skrbi, poboljšanjem pružanja usluga i davanjem
veće podrške njegovateljima koji su članovi obitelji. (13)
Velik suficit na tekućem računu
Luksemburga uzrokovan je financijskim uslugama i njime se prikriva stalno i
postupno povećanje deficita u trgovinskoj bilanci za robu, nastalo zbog
sporog rasta izvoza. Tim se trendom odražava sve veća važnost uslužnog
sektora u gospodarstvu, ali do njega dolazi i zbog temeljnijeg gubitka
troškovne konkurentnosti. Nedavnim stalnim porastom jediničnog troška rada
narušila se konkurentnost luksemburškog industrijskog sektora. Modulacija
mehanizma indeksacije plaća koju je vlada donijela 2012. dovršit će
se do kraja 2014. Iako postoje i drugi načini, važno je da se plaće
dovedu u blisku vezu s produktivnošću reformom sustava indeksacije
plaća, čime se omogućuje diferencijacija sektora. Velika
ovisnost o financijskom sektoru strukturni je rizik za luksemburško
gospodarstvo. Stoga se Luksemburg treba usredotočiti na razvoj
visokospecijaliziranih poduzeća koja bi bila odskočna daska za rast
temeljen na inovacijama. Iako je intenzitet istraživanja i razvoja u javnom
sektoru porastao četiri puta od 2000. te se njime izražava odlučnost
da će se ojačati istraživački kapaciteti javnog sektora,
Luksemburg nije na putu ostvarenja svojeg cilja da intenzitet istraživanja i
razvoja do 2020. dosegne 2,3 – 2,6 % BDP-a zbog jakog pada intenziteta
istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru (s 1,53 % BDP-a u 2000. na
1 % u 2012.). Potrebno je i daljnje poboljšanje suradnje između
javnih istraživačkih ustanova i poduzeća. Treba provesti reformu u
pogledu jačanja inovativnih klastera, koja je pokrenuta 2013. (14)
Usprkos nizu donesenih mjera, nezaposlenost mladih
neprestance je velika i u 2013. iznosila je 17,4 % aktivnog stanovništva,
iako je to pad s 18 % u 2012. Ona uvelike ovisi o razini obrazovanja, pa
je manja kod visokoobrazovanih osoba. Obrazovni sustav Luksemburga suočava
se s nizom osobitih izazova, kao što su višejezičnost i posebne vještine
koje zahtijeva visokospecijalizirano tržište rada s velikim financijskim
sektorom. Rezultatima OECD-ove ankete iz 2012. o učeničkim vještinama
potvrđeno je da je potrebno poduzeti daljnje mjere radi poboljšanja
relativno slabe uspješnosti mladih u osnovnim vještinama, što se bilježi od
2006. Stoga treba provesti reformu osnovnoškolskog i srednjoškolskog
obrazovanja. Isto tako, treba dodatno poboljšati kvalitetu i privlačnost
strukovnog obrazovanja i izobrazbe kako bi se na tržište rada dovela kvalificirana
radna snaga, a posebice radnici iz doseljeničkih obitelji. Oblikovanjem
poreznog sustava i sustava naknada nastaju velike zamke na tržištu rada,
među najvišima u EU-u, za sve razine plaće i sastave obitelji.
Usprkos nedavno uloženim naporima aktivacijske politike i dalje su slabe;
sudjelovanje u politici za aktivno tržište rada nije obvezatno ni u jednom
trenutku tijekom razdoblja nezaposlenosti, a dok se u njoj sudjeluje ne postoji
obveza daljnjeg traženja zaposlenja. (15)
Luksemburg se obvezao da će do 2020. smanjiti
emisije stakleničkih plinova u sektorima izvan sustava za trgovanje
emisijskim jedinicama za 20 %, ali se očekuje da će taj cilj
promašiti za 23 postotna boda. Isto tako, očekuje se da će emisije
biti za 1 % veće od cilja za 2013. određenog Odlukom o
raspodjeli tereta. Oko 70 % emisija povezanih s prijevozom odnosi se na
izvoz goriva, među inim zbog vrlo niskih trošarina na gorivo.
Prepoznavanje izvoza goriva kao glavnog izazova u drugom nacionalnom planu za
klimatsku politiku donesenom u svibnju 2013. korak je naprijed. Međutim,
radi rješavanja tog problema potrebne su posebne i dugoročnije mjere.
Porez za zaštitu okoliša iznosio je 2,4 % BDP-a u 2012., dok je u 2004.
iznosio 3,1 %. Do pada je uglavnom došlo zbog manjih prihoda od poreza na energiju,
što je proizašlo iz nedostatka indeksacije tog poreza. Prometni porez, osim na
gorivo, iznosio je 0,2 % BDP-a u 2012. Porez na gorivo koje se
upotrebljava za prijevoz visok je i iznosi 2,2 % BDP-a usprkos povlaštenom
poreznom tretmanu dizelskoga goriva, većinom zbog „turizma benzinskih
crpki”. Uz porez za zaštitu okoliša čiji je udio u ukupnim poreznim
prihodima ispodprosječan, oblikovanje poreza za zaštitu okoliša može se
poboljšati, posebice većim oporezivanjem energetskih proizvoda za
prijevoz. (16)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu luksemburške ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Luksemburgu, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom uključivanjem stajališta EU-a u
buduće nacionalne odluke. Komisijine preporuke iz europskog semestra
navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku. (17)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
luksemburški program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[9] navedeno u preporuci 1.
u nastavku. (18)
Komisija je u kontekstu europskog semestra provela
i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na
temelju te analize donijelo posebne preporuke po državama članicama
europodručja. Luksemburg bi trebao osigurati potpunu i pravovremenu
provedbu tih preporuka. OVIME PREPORUČUJE Luksemburgu da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi: 1. zadržao dobar fiskalni
položaj u 2014.; znatno ojačao proračunsku strategiju u 2015. kako bi
osigurao ostvarenje srednjoročnog cilja i nakon toga pri njemu ostao da bi
zaštitio dugoročnu održivost javnih financija, posebice uzimajući u
obzir implicitne obveze povezane sa starenjem stanovništva; ojačao
fiskalno upravljanje bržim donošenjem srednjoročnog proračunskog
okvira kojim se pokriva opća država, uvođenjem višegodišnjih gornjih
granica za rashode i uspostavom neovisnog praćenja fiskalnih pravila;
dalje proširio poreznu osnovicu, posebice na potrošnju; 2. u cilju osiguravanja fiskalne
održivosti ograničio rashode povezane sa starosti stanovništva većom
ekonomičnošću dugotrajne skrbi, proveo mirovinsku reformu radi
povišenja stvarne dobi za umirovljenje, među inim i ograničavanjem
prijevremenog umirovljenja i povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s
duljinom očekivanog životnog vijeka; uložio veće napore kako bi
povećao sudjelovanje starijih radnika, među inim i poboljšavanjem
njihovih izgleda za zapošljavanje uvođenjem cjeloživotnog učenja; 3. ubrzao donošenje strukturnih
mjera, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom
praksom, radi reforme sustava indeksacije plaća u cilju poboljšanja
prilagodljivosti plaća kretanjima u produktivnosti, posebice na sektorskoj
razini; proveo diversifikaciju strukture gospodarstva, među inim i
poticanjem privatnih ulaganja u istraživanje te daljnjim razvojem suradnje
između javnog istraživanja i poduzeća; 4. uložio napore radi smanjenja
nezaposlenosti mladih niskokvalificiranih tražitelja zaposlenja iz
doseljeničkih obitelji koherentnom strategijom, među inim i daljnjim
poboljšanjem oblika i praćenja politike za aktivno tržište rada,
rješavajući neusklađenost u pogledu vještina i smanjujući
financijski nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada; u tom smislu ubrzao
provedbu reforme općeg i strukovnog obrazovanja te izobrazbe radi bolje
usklađenosti vještina mladih ljudi s potražnjom na tržištu rada; 5. razvio
sveobuhvatan okvir i poduzeo konkretne mjere radi ostvarenja cilja za 2020. u
pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova od djelatnosti koje nisu
povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama, posebice oporezivanjem
energetskih proizvoda za prijevoz. Sastavljeno u Bruxellesu Za
Vijeće Predsjednik [1] SL L 209, 2.8.1997., str. 1. [2] COM(2014) 417 završna verzija. [3] P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129. [4] SL L 140, 27.5.2013., str.11. [5] C(2013) 8006 završna verzija. [6] COM(2013) 800 završna verzija. [7] COM(2013) 790 završna verzija. [8] COM(2014) 84 završna verzija. [9] Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.