Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Njemačke za 2014. /* COM/2014/0406 final */
Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Njemačke
za 2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Njemačke za
2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4., uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2., uzimajući u obzir Uredbu (EU) br.
1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1., uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3], uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4], uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje, uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku, budući da: (1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti. (2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja. (3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebno su istaknuli potpunu predanost ostvarenju ciljeva strategije „Europa
2020.” i provedbi preporuka po državama članicama. (4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Njemačke za 2013. i dostavilo mišljenje o
njemačkom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2017.
Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[5]
15. studenoga 2013. iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana
Njemačke za 2014.[6]. (5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[7],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br.
1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[8], u kojemu Njemačku
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje. (6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave. (7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Njemačku[9],
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize
Komisija je utvrdila makroekonomske neravnoteže u Njemačkoj, koje
zahtijevaju praćenje i političke mjere. Osobito se na tekućem
računu stalno bilježi vrlo velik suficit, što se pozitivno odražava na
jaku konkurentnost, pri čemu se veliki iznosi uštede ulažu u inozemstvo.
To je i znak da je domaći rast ostao prigušen te da financijska sredstva
nisu učinkovito raspodijeljena. Iako suficiti na tekućem računu
ne stvaraju rizike kao veliki deficiti, na veličinu i postojanost suficita
na tekućem računu u Njemačkoj treba usmjeriti posebnu pozornost.
Potreba djelovanja u svrhu smanjenja rizika od negativnog utjecaja na
funkcioniranje domaćega gospodarstva i europodručja posebno je važan
zbog veličine njemačkoga gospodarstva. (8)
Njemačka je 14. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni
program reformi za 2014., a 8. travnja 2014. i program stabilizacije za 2014.
Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno
ocijenjena. (9)
Cilj je proračunske strategije iz programa
stabilizacije za 2014. osigurati stalno postizanje srednjoročnog cilja. U
programu stabilizacije potvrđuje se srednjoročni cilj od -0,5 %
BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu
stabilizacije (ponovno izračunani) strukturni saldo bit će i dalje
pozitivan u 2014. i poslije, a planira se da će bruto dug pasti na 76 %
BDP-a u 2014. i nakon toga nastaviti padati u dovoljnoj mjeri. Stoga je
proračunska strategija iz programa u skladu sa zahtjevima Pakta o
stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije
proračuna u programu, a koji nije potvrdilo neovisno tijelo, vjerodostojan
je jer je većinom u skladu s proljetnom prognozom Komisije 2014. Na
temelju ocjene programa stabilizacije i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom
Vijeća (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da su javne financije u
Njemačkoj i dalje općenito zdrave jer se predviđa da će se
srednjoročni cilj zadržati, a pravilo o dugu poštovati. (10)
Njemačka je ostvarila tek ograničen
napredak u povećanju ekonomičnosti javne potrošnje u području
zdravstva i dugotrajne skrbi iako su najavljene nove inicijative. Iako je
njihov cilj poboljšati učinkovitost zdravstva, ti planovi možda neće
biti dovoljni kako bi se obuzdala očekivana povišenja budućih
troškova. Cilj nedavno donesene mirovinske reforme olakšati je uvjete za
prijevremenu mirovinu („mirovina sa 63 godine") i poboljšati razinu
mirovina za određene skupine, uključujući dodatak na mirovinu za
osobe koje su odgajale djecu rođenu prije 1992. (Mütterrente, majčinska
mirovina). Reformom se stvara dodatni pritisak na održivost javnog mirovinskog
sustava, a trebala bi se financirati višom stopom mirovinskog doprinosa, što bi
imalo negativan utjecaj na raspoloživ dohodak za aktivnu radnu snagu. Reformom
bi se moglo negativno utjecati i na odabir dobrovoljnog drugog i trećeg
mirovinskog stupa. Njemačka je ostvarila ograničen napredak u
povećanju potrošnje na obrazovanje i određen napredak u pogledu
veće potrošnje na istraživanje. Potrebno je uložiti daljnje napore na svim
razinama vlade kako bi se do 2015. ostvario cilj da sveukupni javni i privatni
rashodi za obrazovanje i istraživanje iznose 10 % BDP-a, a nakon toga bi
se trebali postići još ambiciozniji ciljevi kako bi se dosegla
najinovativnija gospodarstva. Posljednjih su godina u Njemačkoj porasla
ulaganja u infrastrukturu i postoje planovi da ona još više rastu, no čini
se da je potrebno uložiti dodatne napore. (11)
Njemačka je općenito ostvarila
ograničen napredak u poboljšanju učinkovitosti poreznog sustava i
njegova pogodovanja rastu te u smanjenju velikog poreznog opterećenja na
rad. Veće mjere prelaska na izvore prihoda koji više pogoduju rastu nisu
predviđene. Primjena smanjene stope PDV-a (trenutačno 7 %) mogla
bi se suziti, a opća osnovica PDV-a proširiti. Relativno mali prihodi od
periodičnog oporezivanja imovine naznačuju da postoji prostor za
povećanja te da bi raspodjela poreznog opterećenja mogla biti
pravednija kada bi se preispitala porezna osnovica za općinski porez na
nekretnine (Grundsteuer). Uvjeti za ulaganja u Njemačkoj mogli bi se
poboljšati reformom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer)
smanjenjem administrativnog opterećenja povezanog s naplatom poreza te
smanjenjem postojećih poreznih olakšica za trgovačka društva koja se
financiraju zaduživanjem. (12)
Fiskalni okvir dopunjen je nacionalnim pravilom o
uravnoteženom proračunu i uspostavom neovisnog savjetodavnog odbora.
Čini se da su posebna pravila provedbe ustavnog pravila o uravnoteženom
proračunu („kočnica duga”) i dalje potrebna u nekoliko saveznih
pokrajina kako bi se osigurala učinkovita primjena kočnice duga u
godišnjem proračunskom ciklusu. Jačanje fiskalne odgovornosti trebalo
bi se postići s pomoću planirane revizije fiskalnih odnosa
između federacije, saveznih pokrajina i općina. (13)
Posljednjih su godina plaće porasle nakon
duljeg razdoblja umjerenosti plaća, ali je u 2013. realni rast plaća
bio umjereniji nego u 2012. Njemačka 2015. planira uvesti opću
minimalnu plaću u iznosu od 8,50 EUR po satu, koja će se u potpunosti
početi primjenjivati od 2017. Utjecaj uvođenja planirane opće
minimalne plaće, čiji je cilj osigurati odgovarajući minimalni
dohodak za radnike, zahtijeva podrobno praćenje, posebno na zaposlenost.
Ograničeni napori uloženi su u smanjenje visokog poreznog klina, osobito
za radnike s niskim primanjima. Donesena mirovinska reforma i trenutačni
planovi reforme u području dugotrajne skrbi, koji uključuju veće
stope doprinosa za socijalno osiguranje, opet bi mogli povisiti porezni klin.
Njemačka je ostvarila određeni napredak u poboljšanju obrazovnih
rezultata osoba u nepovoljnom položaju, ali veza između obrazovnih
rezultata i društveno-gospodarskih prilika i dalje je jaka te je prisutna
tijekom cijelog radnog vijeka osobe. Usprkos određenom napretku u pogledu
poticajnih i integracijskih mjera dugotrajna nezaposlenost i dalje je problem,
pa su potrebne dodatne mjere. Tek je ograničen napredak postignut u
poduzimanju mjera radi lakšeg prelaska s malih poslova u oblik zaposlenja koje
podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje. U području
smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera za primatelje drugog dohotka u
kućanstvu nije postignut napredak. Njemačka je postigla određeni
napredak u povećanju dostupnosti mjesta za predškolsko obrazovanje i
dječju skrb u punom vremenu, a napredak u povećanju broja
cjelodnevnih škola ograničen je. Istovremeno u ustanovama za čuvanje
djece i cjelodnevnim školama i dalje postoje regionalne razlike i problemi s
kvalitetom. (14)
Cilj je prijedloga vlade da se revidira Zakon o
obnovljivoj energiji usporiti povećanje ukupnih troškova energije,
ravnomjernije rasporediti troškove po korisnicima, nadzirati širenje
obnovljivih izvora i promicati tržišnu integraciju. Treba pozorno pratiti
provedbu reforme u smislu njezina utjecaja na ekonomičnost sustava
podrške. U pogledu širenja mreže i suradnje sa susjednim zemljama potrebno je
uložiti daljnje napore. (15)
Političko djelovanje radi daljnjeg poticanja
konkurentnosti u uslužnim sektorima ograničeno je iako se u određenim
zanimanjima i regijama pokrenute pojedinačne reforme, primjerice u pogledu
odobrenja i poslovne komunikacije u građevinskom sektoru. Rast
produktivnosti strukturno je niži u uslužnim sektorima nego u industriji, no on
je osobito nizak u određenim uslužnim sektorima, posebice u profesionalnim
uslugama. I dalje postoje prepreke ulasku na tržište i pružanju profesionalnih
usluga, kao što su ograničenja pravnog oblika i vlasničkog udjela te
uvjeti stručnih kvalifikacija. Raznolikost pravnih okvira za profesionalne
usluge u saveznim pokrajinama pokazuju na činjenicu da postoji
mogućnost prepoznavanja najmanje opterećujućih regulatornih
pristupa i njihova širenja na cijelu zemlju. Vrijednost
ugovora koje njemačka nadležna tijela objavljuju na temelju propisa EU-a o
javnoj nabavi i dalje je među najnižima u EU-u. Sveobuhvatni prijelaz na
transparentno e-tržište javne nabave mogao bi ojačati konkurentnost. U
sektoru maloprodaje propisima povezanima s planiranjem u određenim
saveznim pokrajinama i dalje se ograničavaju novi ulasci na tržište.
Napredak u poboljšanju konkurentnosti željezničkog tržišta ograničen
je. (16)
Njemačka je ostvarila ograničen napredak
u mjerama koje se poduzimaju radi konsolidacije bankarskog sektora, posebice
poboljšanjem okvira upravljanja. Odlukama Komisije o državnim potporama znatno
se potaknulo restrukturiranje pokrajinskih banaka (Landesbanken) posljednjih
godina, a sektor je i dalje fragmentiran. Potrebno je uložiti daljnje napore
radi rješavanja strukturnih i upravnih prepreka koje sprečavaju tržišno
usmjerenu konsolidaciju, što bi pojačalo i sveukupnu učinkovitost
financijskog sektora. Revizijom pravnog okvira drugog bankarskog stupa mogla bi
se dati daljnja podrška konsolidaciji u javnom bankarskom sektoru. (17)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu njemačke ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Njemačkoj, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom uključivanjem iskustva na razini
EU-a u buduće nacionalne odluke. Komisijine preporuke iz europskog
semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku. (18)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
njemački program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[10] navedeno u preporuci
1. u nastavku. (19)
U svjetlu detaljnog preispitivanja i ocjenjivanja
Komisije Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program
stabilizacije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br.
1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku. (20)
Komisija je u kontekstu europskog semestra provela
i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na
temelju te analize donijelo posebne preporuke po državama članicama
europodručja. Njemačka bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu
provedbu tih preporuka. OVIME PREPORUČUJE Njemačkoj
da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi: 1. provela
fiskalnu politiku usmjerenu na rast i zadržala dobar fiskalni položaj, jamčeći
da će se držati srednjoročnog proračunskog cilja tijekom
razdoblja obuhvaćenog programom stabilizacije te da će se udio duga
opće države zadržati na trajno silaznoj putanji; posebice iskoristila
manevarski prostor za veća i učinkovitija javna ulaganja u
infrastrukturu, obrazovanje i istraživanje; poboljšala učinkovitost
poreznog sustava, osobito širenjem porezne osnovice, posebno na potrošnju,
preispitivanjem osnovice općinskog poreza na nekretnine, poboljšanjem
porezne uprave i revizijom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost, među
inim i radi poticanja privatnog ulaganja; uložila dodatne napore radi
povećanja ekonomičnosti javne potrošnje u području zdravstva i
dugotrajne skrbi; osigurala održivost javnog mirovinskog sustava i.
financiranjem novih neosiguravajućih ili vanjskih naknada (Mütterrente)
iz poreznih prihoda, među inim i kako bi se izbjeglo daljnje
povećanje doprinosa za socijalno osiguranje, ii. povećanjem poticaja
za kasnije umirovljenje te iii. povećanjem pokrivenosti u drugom i
trećem mirovinskom stupu; dovršila dosljednu provedbu kočnice duga u
svim saveznim pokrajinama, jamčeći pravovremenost i relevantnost
postupaka praćenja i korektivnih mehanizama; poboljšala oblik fiskalnih
odnosa između federacije, saveznih pokrajina i općina među inim
i kako bi osigurala odgovarajuća javna ulaganja na svim razinama vlasti; 2. poboljšala uvjete za daljnju
podršku domaćoj potražnji, među inim smanjenjem visokih poreza i
doprinosa za socijalno osiguranje, posebice za radnike s niskim primanjima; pri
primjeni opće minimalne plaće pratila njezin utjecaj na zaposlenost;
poboljšala zapošljavanje radnika daljnjim poboljšanjem obrazovnih rezultata
osoba u nepovoljnom položaju i provođenjem ambicioznijih poticajnih i
integracijskih mjera na tržištu rada, posebice za dugotrajno nezaposlene osobe;
poduzela mjere smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera, osobito za primatelje
drugog dohotka u kućanstvu, i olakšala prelazak s malih poslova u oblik
zaposlenja koje podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje;
riješila regionalnu nedostatnu dostupnost ustanova za cjelodnevno čuvanje
djece i cjelodnevnih škola, poboljšavajući pritom sveukupnu kvalitetu
obrazovanja; 3. zadržala minimalne sveukupne
troškove preoblikovanja energetskog sustava; posebice pratila utjecaj reforme
Zakona o obnovljivoj energiji na ekonomičnost sustava podrške za
obnovljive izvore energije; uložila veće napore u ubrzanje širenja
nacionalne i prekogranične elektroenergetske i plinske mreže; poboljšala
suradnju u području energetske politike sa susjednim zemljama; 4. poduzela ambicioznije mjere
daljnjeg poticanja konkurentnosti u uslužnom sektoru, uključujući
određene profesionalne usluge, među inim i revizijom postojećeg
pravnog okvira te objedinjujući najbolje prakse svih saveznih pokrajina;
utvrdila razloge niske vrijednosti javnih ugovora za javnu nabavu na temelju
propisa EU-a; uložile veće napore uklanjanja postojećih propisa
povezanih s planiranjem kojima se ograničavaju novi ulasci u maloprodajni
sektor; poduzela mjere uklanjanja preostalih prepreka konkurentnosti u
željezničkom sektoru; poduzela konsolidacijske napore u sektoru
pokrajinskih banaka, među inim i poboljšanjem okvira upravljanja. Sastavljeno u Bruxellesu Za
Vijeće Predsjednik [1] SL L 209, 2.8.1997., str. 1. [2] SL L 306, 23.11.2011., str. 25. [3] COM(2014) 406 završna verzija. [4] P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129. [5] SL L 140, 27.5.2013., str.11. [6] C(2013) 8001 završna verzija. [7] COM(2013) 800 završna verzija. [8] COM(2013) 790 završna verzija. [9] COM(2014) 78 završna verzija. [10] Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.