KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): Trenutačno stanje i izgledi za budućnost /* COM/2014/0368 final */
Komunikacija Komisije Europskom parlamentu,
Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Program za primjerenost i učinkovitost propisa
(REFIT):
Trenutačno stanje i izgledi za budućnost I.
Uvod Zakonodavstvo
Europske unije igra ključnu ulogu u podupiranju rasta i zapošljavanja.
Poduzeća se oslanjaju na EU radi osiguravanja ravnopravnih tržišnih uvjeta
i poticanja konkurentnosti. Javnost traži zaštitu svojih interesa na europskoj
razini, bilo u pogledu zdravlja i sigurnosti,
kvalitete okoliša ili prava na privatnost i tako dalje. Jedno
zajedničko pravilo koje će se primjenjivati u svim državama
članicama može biti mnogo jednostavnije i učinkovitije od složene
mreže različitih pravila o istom pitanju na nacionalnoj i regionalnoj
razini. Izazov se sastoji u očuvanju jednostavnosti tog zakonodavstva –
propisima je potrebno obuhvatiti tek ono najnužnije za postizanje ciljeva
politike te je potrebno izbjeći njihovo međusobno preklapanje. Odgovor
Europske komisije na taj izazov predstavlja Program za primjerenost i
učinkovitost propisa (REFIT), kojim se obvezuje na jednostavan, jasan,
stabilan i predvidljiv regulatorni okvir za poduzeća, radnike i
građane.[1]
Cilj je tog programa smanjiti administrativne formalnosti, ukloniti regulatorna
opterećenja te pojednostavniti i unaprijediti izradu i kakvoću
propisa kako bi se postigli ciljevi politike te
ostvarile koristi od zakonodavstva EU-a uz najmanji mogući trošak i minimalno
administrativno opterećenje te u potpunoj suglasnosti s Ugovorima, posebice
poštujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. U okviru
programa REFIT, Komisija neprekidno i sustavno pregledava cjelokupno
zakonodavstvo EU-a radi utvrđivanja opterećenja, nedosljednosti i
neučinkovitih mjera te određivanja korektivnih mjera. U Komunikaciji o programu
REFIT[2] objavljenoj u listopadu
2013. Komisija je predstavila ambiciozan plan. Ustanovljeno je u kojim se
područjima predviđene inicijative neće provoditi. Povučen
je niz prijedloga koji su već duže vrijeme blokirani u zakonodavnom
postupku, dok je niz zakonodavnih propisa stavljen izvan snage. Sveukupno je
utvrđeno više od 100 mjera, od kojih se polovina odnosi na nove prijedloge
čiji je cilj pojednostavnjenje i smanjenje regulatornog opterećenja u
postojećem zakonodavstvu. Ostale mjere obuhvaćaju provjere
primjerenosti i evaluacije osmišljene u cilju procjene učinkovitosti i
djelotvornosti propisa EU-a te pripreme budućih inicijativa za smanjenje
opterećenja. Komisija je te obveze
ispunila. Ovom se Komunikacijom izvješćuje o stanju u provedbi programa
REFIT te se utvrđuju nova djelovanja. U njoj se navodi na koji način
Komisija nastavlja jačati svoje horizontalne regulatorne alate – procjenu
učinka, evaluaciju i savjetovanja s dionicima. Također se razmatra
način na koji institucije EU-a, države članice te dionici u
poduzetništvu i civilnom društvu igraju svoju ulogu u preuzimanju te
zajedničke odgovornosti za primjerenost propisa. Mjerama u okviru programa
REFIT – povlačenjem, izmjenama te stavljanjem propisa izvan snage –
povećavaju se opće koristi od donošenja propisa na razini EU-a tako
što se 28 različitih nacionalnih mjera zamjenjuje jednom mjerom EU-a, što
dovodi do jednostavnijeg regulatornog okruženja za poduzeća i građane
diljem Europe. U prilogu Komunikaciji
nalazi se detaljan pregled uspješnosti u kojem se iznosi trenutačno stanje
u provedbi svake pojedinačne inicijative programa REFIT te se navode
daljnje mjere. Na područje primjene novih mjera utjecat će vrijeme
objave ovog izvješća. Nove će se obveze prenijeti u sljedeći
mandat te su pažljivo razmotrene u tom
kontekstu. II.
Provedba
Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) Brza i
temeljita provedba programa REFIT prioritet je Komisije te je postignut znatan
napredak u pogledu pripreme prijedloga, kao i njihova donošenja u Europskom
parlamentu i Vijeću te provedbe u državama članicama. U nastavku se
daje pregled tih djelovanja. ·
Mjere koje je
poduzela Komisija Donošenje
većine zakonodavnih prijedloga za pojednostavnjenje i smanjenje
opterećenja navedenih u posljednjoj Komunikaciji o programu REFIT iz
listopada prošle godine u planu je za ovu godinu.[3]
Komisija je već podnijela prijedloge koji su od važnosti za poslovanje,
kao što su uvođenje standardnog obrasca EU-a za prijavu PDV-a[4]
i poboljšanje Europskog postupka za sporove male vrijednosti[5], te se sada čeka
odluka suzakonodavca. Komisija je
nakon savjetovanja s Parlamentom i Vijećem formalno odobrila
povlačenje 53 prijedloga koji su u postupku, uključujući svih
devet inicijativa programa REFIT, među kojima i one o
pojednostavnjenju obveza povezanih s
PDV-om, statutu europskog privatnog društva[6]
te zaštiti tla[7]. Komisija je odlučila
da tijekom svog tekućeg mandata neće predstaviti niz prijedloga na
kojima je radila[8] te priprema stavljanja
izvan snage kao što je predviđeno[9]. Započeli
su radovi na provjerama primjerenosti u zakonodavnim područjima koja se
odnose na otpad, zaštitu ptica i staništa (mreža Natura 2000),
sigurnost putničkih brodova i
opće propise o hrani. Tim će se provjerama ustanoviti osnova za daljnje
inicijative za pojednostavnjenje i smanjenje regulatornog opterećenja u
predmetnim područjima, uključujući smanjenje i usklađivanje
obveza izvješćivanja. Provjera primjerenosti općih propisa o hrani: Provjerom primjerenosti ispitat će se
ključna načela okvirne uredbe te njezina provedba putem naknadnih
uredbi i administrativnih mjera. Provjera će biti usredotočena na
značaj, dodanu vrijednost EU-a, djelotvornost, učinkovitost i
usklađenost. Bit će obuhvaćeni i aspekti sigurnosti hrane.
Provjera primjerenosti primjer je suradnje na evaluaciji između Komisije i
država članica.[10]
Komisija
primjenjuje načelo „počnimo od malih”[11] te je također poduzela mjere za primjenu blažih
pravila za mala i srednja poduzeća (MSP) te izuzeća za
mikropoduzeća kad god je to prikladno. U pregledu uspješnosti navedeno je
17 mjera programa REFIT koje uključuju izuzeća za mikropoduzeća
te blaža pravila za MSP-ove. Osim toga, naknade za
registraciju i ovlaštenje mikropoduzeća
smanjene su u području kemikalija, zdravstva i zaštite potrošača. U
Komunikaciji o programu REFIT iz listopada 2013. uviđa se da bi, s obzirom
na trajanje zakonodavnog postupka, trebalo poduzeti sve napore za
trenutačno rasterećenje unutar postojećeg regulatornog okvira, s posebnim naglaskom na potporu MSP-ovima. To
se, primjerice, čini u području informiranja potrošača o hrani[12] zato što subjekti u
poslovanju s hranom te posebice MSP-ovi imaju poteškoća pri
utvrđivanju pravila (EU-a i/ili nacionalnih pravila, općih ili
ograničenih na određenu vrstu hrane) koja se primjenjuju na njihovu
određenu situaciju. Komisija je objavila smjernice te radi na bazi
podataka o zahtjevima za označivanje na razini EU-a i nacionalnoj razini.[13] To bi subjektima u poslovanju s hranom trebalo
omogućiti da brzo utvrde koji se zahtjevi primjenjuju na njih. Poduzimaju
se dodatne inicijative u cilju bolje uporabe interneta za pojednostavnjenje i
poboljšanje provedbe regulatornih zahtjeva u korist uprava, poduzeća i
potrošača. Nastavno na iskustvo s označivanjem energetske
učinkovitosti, koje se sada ujednačeno primjenjuje u okviru
internetske prodaje, sličan se pristup istražuje, na primjer, u
području informiranja potrošača o hrani. Konačno,
propisi o informiranju potrošača o hrani uključuju izuzeća,
blaža pravila za male količine i maloprodaju[14]
te odredbe o fleksibilnosti kojima se državama članicama omogućuje da
odredbe o označivanju prilagode posebnim potrebama MSP-ova.[15] Zakonodavstvom se
također predviđaju jedinstveni standardni datum početka primjene
novih mjera svake kalendarske godine te blage prijelazne mjere. Svi ti napori
trebali bi omogućiti bolju provedbu unutar postojećeg pravnog okvira. •
Mjere koje je
poduzeo zakonodavac Zakonodavac
(Parlament i Vijeće) je od listopada 2013. donio niz važnih prijedloga za
pojednostavnjenje i smanjenje opterećenja. Izmijenjenom Direktivom o
priznavanju stručnih kvalifikacija pojednostavnit će se postupci
priznavanja i olakšati pristup informacijama[16];
novi pravni okvir za javnu nabavu sadržava mjere kojima će se olakšati i
administrativno rasteretiti nabava te se njime promiče elektronička
nabava. Novom uredbom o tahografima smanjuje se administrativno opterećenje i
poboljšava provedba uvođenjem „digitalnih tahografa” povezanih sa satelitskim navigacijskim sustavima i
kontrolnim tijelima. Kako bi se u obzir uzeo poseban položaj obrtnika, vozila
lakša od 7,5 tona koja voze u dometu ograničenom na 100 km od
obrtnikova sjedišta izuzeta su iz područja primjene socijalnih pravila te
pravila o tahografu. Ti bi prijedlozi
MSP-ovima trebali donijeti znatne uštede troškova. Uredbom o pojednostavnjenju
prospekta i zahtjeva za otkrivanjem podataka u odnosu na unutarnje tržište
vrijednosnih papira[17] bi se, primjerice,
uštedjelo 20 % ili
20 000 – 60 000 EUR po prospektu. Propisima o
digitalnom tahografu[18] ostvarilo bi se smanjenje troškova od 20 % ili u ukupnom
iznosu od415 milijuna EUR.
Javna nabava: Nove direktive o javnoj nabavi donesene su u veljači ove
godine, a počinju se primjenjivati od travnja 2016. Njima se potiču
pojačano korištenje e-nabave i daljnje mjere u cilju smanjenja
regulatornog opterećenja MSP-ova putem smanjenih zahtjeva za dostavu
vjerodostojnih isprava i poticanja manjih nabavnih paketa. Primjerice, Komisija procjenjuje da bi povećana primjena
samocertificiranja administrativno opterećenje za poduzeća mogla
smanjiti za 169 milijuna EUR[19],
a ukupna bi ušteda putem e-nabave mogla iznositi između 5 % i
20 % troškova nabave[20]. Istovremeno,
postoje i slučajevi u kojima ne bi bilo moguće postići uštedu
troškova predviđenu u fazi procjene učinka zbog izmjena u
zakonodavnom postupku, poput registracije proizvođača u kontekstu
otpadne električne i elektroničke opreme.[21]
Zakonodavac nije podržao pojednostavnjenja u okviru prijedloga povezanih s
okolišem koji se odnose na pošiljke otpada i procjenu utjecaja na okoliš.[22] Suzbijanje zakašnjelih
plaćanja u poslovnim transakcijama, računovodstveni zahtjevi za
poduzeća, prikupljanje statističkih podataka[23], koordinacija u pogledu PDV-a i
pojednostavnjenje obveza povezanih s PDV-om također su područja u kojima države članice nisu bile
sklone smanjenju opterećenja, kao obrazloženje navodeći
supsidijarnost ili dodatne nacionalne politike. Nadalje,
zakonodavac još uvijek mora donijeti niz važnih prijedloga za pojednostavnjenje
koji će znatno pridonijeti uštedi: primjerice, prijedlog Komisije o
zajedničkom skupu pravila za izračun osnovice poreza na dobit,
čime bi se znatno smanjili troškovi ispunjavanja poreznih obveza za
poduzeća koja posluju na jedinstvenom tržištu.[24]
Postoje i drugi slučajevi u kojima bi trenutačna rasprava u
zakonodavnom postupku za posljedicu mogla imati smanjenje procijenjene uštede.
Primjerice, ako se donesu određene izmjene o kojima se raspravlja u
Vijeću, postoji rizik znatnog smanjenja ušteda za poduzeća koje su
obuhvaćene prijedlogom Komisije za standardni obrazac EU-a za prijavu
PDV-a i koje se procjenjuju na 15 milijardi EUR godišnje. •
Mjere koje su poduzele države
članice Države članice snose važnu
odgovornost za pravovremenu provedbu i punu primjenu zakonodavstva EU-a. U tom
je pogledu na tijelima država članica da primjenjuju pojednostavnjene
mogućnosti koje nudi zakonodavstvo EU-a te da osiguraju što djelotvorniju
i učinkovitiju primjenu zakona EU-a na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj
razini. Procjenjuje se da je čak trećina administrativnog
opterećenja povezanog sa zakonodavstvom EU-a uzrokovana nacionalnim
provedbenim mjerama.[25] Primjer znatnih razlika
u praksi država članica jest područje javne nabave, u kojem je
nedavnom evaluacijom utvrđeno da se uobičajeno trajanje postupka nabave
kreće od 11 do 34 tjedna, dok se prosječni „čovjek-dan” troškovi
u različitim državama članicama mogu međusobno razlikovati i do
četiri puta.[26] Drugi se primjer odnosi na
postupak procjene utjecaja na okoliš, pri čemu postupak u državama
članicama u prosjeku traje 5 mjeseci ili manje pa sve do 27 mjeseci, dok
prosječni izravni troškovi izvođača po projektu iznose 4000 EUR
ili manje pa sve do 200 000 EUR. Početkom
2014. na snagu je stupilo nekoliko prijedloga za pojednostavnjenje u
područjima carinske provedbe prava intelektualnog vlasništva te povrata
elektroničkog otpada (OEEO). Uredbom o pravima intelektualnog vlasništva[27]
smanjit će se administrativno opterećenje i troškovi, omogućiti
bolje upravljanje rizicima i poboljšati provedba prava intelektualnog vlasništva.
Direktivom o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi[28]
predviđa se izuzimanje maloprodajnih trgovina od obveze prihvaćanja
povrata električnog i elektroničkog otpada. Važno je da sve države
članice u cijelosti provedu te prijedloge te da iskoriste odredbe o
pojednostavnjenju i smanjenju opterećenja koje su u njima sadržane. Postoje, međutim, značajni primjeri situacija u kojima
države članice ne koriste mogućnosti pojednostavnjenja sadržane u
zakonodavstvu EU-a ili se opterećenje povećava zbog nacionalnih
propisa u područjima koja nisu izravno obuhvaćena pravilima EU-a. To
je slučaj, primjerice, u području sigurnosti hrane, gdje se ponekad ne koriste ponuđena blaža
pravila za manja poduzeća[29], u području cestovnog prijevoza
tereta, gdje se pojedinim nacionalnim
zahtjevima za bilježenje vremena vožnje za laka gospodarska vozila u
područjima koja nisu obuhvaćena zakonodavstvom EU-a dodaje
regulatorno opterećenje za mala poduzeća[30]
te u području računovodstvenih zahtjeva za poduzeća[31].
MSP-ovi također mogu imati znatne koristi ako države članice u
cijelosti iskoriste fleksibilnost dopuštenu u okviru Uredbe o pružanju
informacija o hrani potrošačima. Komisija će pratiti praktičnu
provedbu tih i svih drugih mjera iz programa REFIT u državama članicama te
će uvrstiti trenutačno stanje u sljedeće izdanje pregleda
uspješnosti koje je u planu za 2015.[32] Komisija blisko
surađuje s državama članicama na provedbi programa u svim sektorima
pravne stečevine, a uz pojačani naglasak na primjerenost propisa
razvijeno je i praćenje horizontalnih regulatornih učinaka. To je,
primjerice, započelo u okviru Programa za smanjenje administrativnog
opterećenja (ABR+), u okviru kojeg Komisija prati provedbene odluke država
članica povezane s 12 najnaprednijih prioritetnih mjera[33]
poduzetih u okviru tog programa u razdoblju od 2007. do 2012.[34]
Tim se postupkom želi omogućiti razmjena primjera najbolje provedbene
prakse te provjeriti je li na terenu postignuto očekivano smanjenje
administrativnih opterećenja. Prema početnim je nalazima moguće
potvrditi procjene ušteda u nekim državama članicama u područjima
Intrastata, istraživanja o industrijskoj proizvodnji i digitalnog tahografa.
Međutim, bilo je poteškoća s prikupljanjem dovoljne količine
dosljednih kvantitativnih podataka i statistika te je dostavljeno relativno
malo primjera najboljih provedbenih praksi i mogućnosti daljnjeg
pojednostavnjenja na nacionalnoj razini. Skupina nacionalnih regulatornih
stručnjaka na visokoj razini izrazila je snažnu potporu suradnji Komisije
i država članica u pogledu praćenja praktičnog učinka
propisa EU-a na terenu. Komisija nastavlja surađivati s državama
članicama i dionicima kako bi dobila još pouzdanih informacija o
učincima propisa EU-a. Rezultati tog rada bit će uvršteni u
sljedeći pregled uspješnosti programa REFIT. III.
Buduće
inicijative u okviru programa REFIT Održavanje
zakonodavstva EU-a „prikladnim za predviđenu namjenu” zahtijeva stalne
napore. Komisija stoga program REFIT provodi kao klizni program te je
nedavno nadopunila inventuru i provjeru
zakonodavstva EU-a koje su prvi put izvršene u okviru programa REFIT u 2013.
Također su u obzir uzete primjedbe i preporuke raznih dionika u pogledu
programa REFIT koje je Komisija
primila od listopada 2013.[35] Na temelju
te analize, Komisija smatra da su nove inicijative za pojednostavnjenje i
smanjenje opterećenja opravdane u nekoliko područja. Te inicijative
uključuju pojednostavnjenje zakonodavstva EU-a o osobnim i putnim
ispravama, razvoj nove sveobuhvatne arhitekture za poslovnu statistiku (vidjeti
u nastavku), proširenje usluge „sve na jednom mjestu” u području PDV-a na
sve usluge koje poduzeća pružaju potrošačima[36]
uz razvoj internetskog portala EU-a o PDV-u za obavješćivanje
poduzeća o nacionalnim propisima i propisima EU-a povezanima s PDV-om te kodifikaciju zakonodavstva o popisima
trećih zemalja za vizne režime[37]. Nova arhitektura za poslovnu statistiku EU-a: Komisija radi na usklađivanju
referentnog okvira i pojednostavnjenju prikupljanja
podataka za poslovne statistike. Kao odgovor na pritužbe iz poslovnih krugova
pokrenut je projekt o statistici o trgovini unutar EU-a (SIMSTAT). U okviru tog projekta
ispitat će se nove tehnike prikupljanja podataka kojima bi se trebala
olakšati bolja uporaba prikupljenih statističkih podataka, čime bi se
pojednostavnile i smanjile obveze izvješćivanja za poduzeća. Taj
isplativ pristup ima potencijala za primjenu u drugim statističkim
područjima (npr. statistikama o multinacionalnim trgovačkim
društvima, međunarodnoj trgovini uslugama i izravnim stranim ulaganjima)
te će se, ako ispitivanja ostvare pozitivne rezultate, primjenjivati
unutar Okvirne uredbe o integriranju
poslovnih statistika (FRIBS). Komisija
će pripremiti stavljanje izvan snage zakonodavstva u daljnjim
područjima: označivanju energetske učinkovitosti,[38] cijenama i uvjetima
prijevoza,[39] zajedničkoj poljoprivrednoj politici te u
odnosu na standardizirano izvješćivanje u području okoliša. Osim toga, Komisija provjerava i pravnu
stečevinu u područjima policijske suradnje i pravosudne suradnje u
kaznenim stvarima kako bi se ustanovilo koji bi se akti mogli staviti izvan
snage u kontekstu isteka prijelaznog razdoblja utvrđenog Ugovorima.[40] Komisija je
mišljenja da povlačenje prijedloga koji ne postižu napredak u zakonodavnom
postupku predstavlja dobru zakonodavnu praksu
kojom se omogućuje da se
započne iznova ili predviđenu zakonodavnu svrhu ostvari na neki drugi
način. Pomnom provjerom svih prijedloga u postupku kod zakonodavca
identificirani su daljnji prijedlozi
koji su ili zastarjeli ili nemaju podršku zakonodavca te bi ih stoga trebalo
predložiti za povlačenje. Među njima su prijedlozi o sustavima
naknada štete za investitore, naknadama za sigurnost zračnog prometa,
trudnim radnicama[41], fondu za naknadu štete
prouzročene onečišćenjem naftom, izuzimanju mikropoduzeća
od određenih odredbi o higijeni hrane, iako bi od tog zadnjeg prijedloga
mala poduzeća imala znatne koristi.[42] S obzirom
na vremenska ograničenja povezana s novim zakonodavnim razdobljem, Komisija
će se u trenutačnom sazivu
usredotočiti na ključne stavke za 2014. Komisija je pregledala svoj
raspored planiranja te je odlučila zadržati samo najbitnije točke. Konačno,
Komisija u srednjoročnom razdoblju predviđa pokretanje nekoliko
novih evaluacija i provjera primjerenosti povezanih
s uspješnošću postojećeg zakonodavstva EU-a te primjenom
zakonodavstva iz Ugovora, uključujući u područjima zaštite
potrošača prilikom vremenski ograničenih uporaba nekretnina,
zakašnjelih plaćanja, pravnog okvira za pretpakiranje, sustava dizajna u
EU-u, direktiva o prospektima, primjene načela uzajamnog priznavanja kako
bi se poboljšalo njegovo funkcioniranje na unutarnjem tržištu,[43]
hvatanja i skladištenja ugljika, emisije CO2 iz lakih gospodarskih vozila i putničkih automobila,
telekomunikacija te zakonodavstva o neovlaštenom ulasku, tranzitu i boravku.[44] U drugim ključnim
područjima za koja su u pripremi sveobuhvatnije revizije politike, poput
jedinstvenog digitalnog tržišta, bit će važno utvrditi preostale prepreke
i procijeniti regulatorni okvir u pogledu troškova i potencijala za
pojednostavnjenje.[45] Sve takve vrste postupaka nose jasna
obilježja programa REFIT. Sve nove
inicijative okvirno su iznesene u radnom dokumentu službi Komisije i podliježu
potvrdi u okviru programa rada Komisije za 2015. Zakonodavstvo o kemikalijama: Komisija smatra da je na razini EU-a, država
članica i dionika potrebno uložiti stalni napor u cilju daljnjeg
olakšavanja provedbe zakonodavstva o kemikalijama, prije svega Uredbe REACH, te
razmisliti o određenim područjima u kojima je moguće pojednostavniti
pravila i smanjiti opterećenja. To je potrebno učiniti tako da se
postigne visoka razina zaštite zdravlja i okoliša, uz istodobno očuvanje konkurentnosti i
inovativnosti europske industrije u tom području, kao i slobodno kretanje robe na unutarnjem
tržištu. Komisija je 2013. provela reviziju Uredbe REACH[46],
kojom je utvrđeno da postoji potreba za nekim prilagodbama, ali je isto tako donesen pozitivan
zaključak o funkcioniranju tog zakonodavstva te je zaključeno da ga u
ovom trenutku nije potrebno mijenjati. Međutim, Komisija prepoznaje
potrebu za smanjenjem financijskog i administrativnog opterećenja na
MSP-ove u okviru Uredbe REACH te za poboljšanjem njezine provedbe na svim razinama. U tu je svrhu već proveden niz korektivnih mjera,
uključujući znatno smanjenje pristojbi.
U 2014. provode se nove mjere: posebna
pomoć MSP-ovima pri ispunjavanju roka za registraciju do 2018. za mali
obujam proizvodnje; identifikacija učinkovitijih načina upravljanja
posebno zabrinjavajućim tvarima te pronalaženje alternativa opasnim
kemikalijama; poboljšanje komunikacije s MSP-ovima i analiza učinaka Uredbe REACH na MSP-ove te
na konkurentnost i inovacije. U srednjoročnom se razdoblju razmatraju
druge mjere za poboljšanje postupka autorizacije kemijskih tvari kako bi taj
postupak postao predvidljiviji za poduzeća. Te mjere uključuju, na
primjer, smanjenje učestalosti izmjena na popisu tvari koje
podliježu autorizaciji, pojednostavnjenje
postupka autorizacije u nekim određenim slučajevima niskog rizika te
podrobnije razmatranje društveno-gospodarskih učinaka pri uvrštavanju
novih tvari na popis za autorizaciju.[47] Važno je da industrija i države članice odigraju aktivnu
ulogu u provedbi Uredbe REACH. To može uključivati, primjerice,
povećanje kapaciteta nacionalne službe za pomoć i/ili gospodarskih
komora koje pružaju savjete o provedbi Uredbe REACH, kao i postizanje više
razine usklađenosti među državama članicama i unutar njih. U 2014. bit će objavljen paket inicijativa o primjerenosti
propisa u kemijskom sektoru, uključujući procjenu kumulativnih
troškova i provjeru primjerenosti najznačajnijih propisa o kemikalijama,
osim Uredbe REACH. Na temelju zaključaka iz različitih segmenata tog
postupka, uključujući tekuću evaluaciju propisa o zaštiti
zdravlja i sigurnosti na radu te rezultate prethodne revizije Uredbe REACH,
steći će se uvid u potpunu sliku i u izglede za dodatne
mogućnosti poboljšanja primjerenosti propisa u tom području. Komisija
poziva dionike i države članice da se uključe u zajedničko
razmatranje tih pitanja te da pridonesu izvješću o procjeni stanja
predviđenom za 2016. IV.
Horizontalne
aktivnosti Program REFIT dio je
sveobuhvatnije Komisijine politike pametnog donošenja propisa koja također
uključuje regulatorne alate za procjenu učinka, savjetovanja s dionicima
i evaluaciju. Komisija se zalaže za daljnje jačanje tih instrumenata i
drugih horizontalnih aktivnosti, uključujući snažniju
usredotočenost na procjenu troškova i koristi propisa
te smanjenje administrativnih obveza, kao
što su obveze izvješćivanja.[48] •
Procjena
učinka Sustav Komisije za procjenu
učinka (IA) primjenjuje se u ranoj fazi ciklusa politike, prilikom razrade
novih prijedloga, kako bi se uspostavila empirijska osnova za informirano
donošenje politika te osigurala usklađenost prijedloga Komisije s
načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. Od svog osnivanja u 2002. sustav se neprekidno osnažuje i unaprjeđuje
te su tako 2009. objavljene revidirane
smjernice i dodatni savjeti u raznim
područjima (konkurentnost i mikropoduzeća, temeljna prava, društveni
i teritorijalni učinci). U postupku procjene učinka neprekidno se
osnažuje empirijska osnova u obliku poboljšane kakvoće podataka i
znanstvenih savjetovanja. Kako bi
se lakše i brže utvrdili rezultati procjene učinka, uključujući
koristi i troškove, Komisija je 2013. u svoja izvješća o procjeni
učinka uključila standardni sažetak na dvije stranice. Nastavno na
stečeno iskustvo (više od 350 procjena učinka od 2010.), Komisija se
obvezala ažurirati svoje smjernice za procjenu učinka te će zatražiti
iznošenje stajališta dionika u okviru javne rasprave koja će započeti
u lipnju 2014. •
Ex post
evaluacija Sustavnom ex post
evaluacijom zakonodavstva EU-a provjerava se jesu li njime postignuti
očekivani rezultati i učinci. Planiranje evaluacija poboljšano je te
se planovi evaluacija objavljuju na web-mjestu Europa.[49]
U cilju dodatnog jačanja politike i prakse evaluacije, Komisija je od
studenoga 2013. do veljače 2014. održala javnu raspravu o svojim novim
smjernicama za evaluaciju. Rezultati će se uzeti u obzir prilikom
nadolazeće revizije smjernica za evaluaciju.[50]
Te će smjernice uključivati upućivanje na provjere primjerenosti
koje su uvedene 2010. kao sveobuhvatne evaluacije politika kojima se
procjenjuje usklađenost i dosljednost među regulatornim
područjima i unutar njih te je li veći regulatorni okvir za
cjelokupni sektor politike primjeren svrsi. Dosad su provjere primjerenosti
provedene u nekoliko područja politika, poput okoliša (politika EU-a o
slatkim vodama), politike zapošljavanja i socijalne politike
(obavješćivanje radnika i savjetovanje s njima), industrijske politike
(homologacija motornih vozila) i prometa (unutarnje zrakoplovno tržište)[51] te mogu dovesti do izrade
nekoliko zakonodavnih prijedloga za pojednostavljenje i smanjenje
opterećenja.[52] •
Savjetovanje s
dionicima Dijalog s građanima, socijalnim partnerima te
ostalim dionicima u poduzetništvu i civilnom društvu pomaže pri transparentnom,
dobro usmjerenom i usklađenom donošenju zakonodavstva EU-a. Savjetovanje
sa socijalnim partnerima i ostalim dionicima ugrađeno je u Ugovore te je
posebno važno u odnosu na otkrivanje problema povezanih s
proporcionalnošću i supsidijarnošću.[53]
Komisija provodi savjetovanja u svakoj fazi ciklusa politike. Kako bi dodatno
poboljšala kakvoću, područja primjene i usmjeravanje savjetovanja,
Komisija će nastaviti unaprjeđivati planiranje savjetovanja tako što
će u stadiju pripreme politike pripremati strategije savjetovanja te
nastaviti objavljivati svoje planove evaluacije. Izdat će unutarnje smjernice
za pružanje savjeta i podrške zaposlenicima Komisije koji provode savjetovanje
s dionicima izvan institucija EU-a u cilju poboljšanja kakvoće
savjetovanja. Prije nego što ih Komisija donese, te će smjernice biti
predmetom javne rasprave. Komisija će
također nastaviti ulagati napore
kako bi proširila doseg svojih konzultacija čineći ih dostupnima na
više jezika, u okviru proračunskih ograničenja. Komisija će
potaknuti opsežnije korištenje savjetovanjima prilikom evaluacija i provjere
primjerenosti tako što će primijeniti minimalne standarde za savjetovanje,
kao što to trenutačno čini pri procjenama učinka.[54] Komisija će
agencijama preporučiti primjenu minimalnih standarda pri provedbi
savjetovanja. Komisija
također razmatra načine na koje bi se mogle poboljšati javne rasprave
o provedbenim i delegiranim aktima. Komisija će poduzeti korake kako bi se
unaprijedilo pružanje povratnih informacija.
Dionici već mogu reagirati i s
obzirom na planove savjetovanja na web-mjestu Vaš glas u Europi[55] i s obzirom na planove koje je Komisija
objavila kao rane naznake o svojim zakonodavnim namjerama. Nedavno je uveden
elektronički sustav upozoravanja.[56]
Nastojat će se unaprijediti web-mjesta kako bi se olakšalo slanje
primjedbi i povratnih informacija. Pojedinačni odgovori dionika u pravilu će biti objavljeni u roku od 15 radnih
dana nakon završetka rasprave, a sažeto
izvješće bit će objavljeno najkasnije prilikom donošenja prijedloga
Komisije. Neke države članice također sustavno prikupljaju
primjedbe i prijedloge dionika, što može dati vrijedan doprinos naporima
Komisije za postizanje primjerenosti propisa na europskoj razini. Komisija
također namjerava iznijeti prijedloge kako bi bolje doprla do socijalnih
partnera i dionika, osobito MSP-ova, i to izravnim kontaktom na konferencijama
u državama članicama i savjetovanjima preko europskih i nacionalnih
udruženja malih i srednjih poduzeća te Europske poduzetničke mreže. •
Mjerenje
regulatornih troškova i koristi Mjerenje troškova i koristi
važan je aspekt pametnog donošenja propisa.
Komisija je nedavno objavila rezultate vanjske studije o metodama za procjenu troškova i koristi propisa na temelju kojih će se ažurirati smjernice za procjenu učinka.[57] Mjerenje regulatornih
troškova i koristi također
ima važnu ulogu prilikom provjera primjerenosti i ex post evaluacija. U cilju procjene raznih regulatornih troškova koji
nastaju u određenim industrijskim sektorima, Komisija provodi procjene
kumulativnih troškova (CCA). Dvije procjene kumulativnih troškova za
industriju čelika i aluminija
već su dovršene[58] te je započeta
procjena kumulativnih troškova za kemijsku industriju, dok je još aktivnosti u
planu za industrije u sektoru šumarstva, industriju keramike i stakla te građevinski sektor.
Procjenama kumulativnih troškova dobiva
se pregled niza ključnih troškovnih čimbenika u okviru pojedine
industrije. S obzirom na
ograničeno područje primjene procjena kumulativnih troškova i njihovu
usredotočenost na regulatorne troškove, a ne na koristi, preporuke o
politikama ne mogu se temeljiti isključivo na njima. Rezultati tih
procjena bit će uključeni u evaluacije, provjere primjerenosti i procjene učinka. Mjerenje regulatornih
troškova na razini EU-a predstavlja posebne izazove zato što se procijenjeni
troškovi zakonodavnih prijedloga Komisije često mijenjaju uslijed izmjena
u zakonodavnom postupku te ovise o provedbenim odlukama država članica. To
znači da Parlament i Vijeće moraju ažurirati procjenu troškova i
koristi ako su tijekom zakonodavnog ciklusa prijedlozi izmijenjeni.[59]
Osim toga, točnost mjerenja troškova i koristi u procjenama učinka i ex post
evaluacijama ovisi o kakvoći podataka koje dostave države članice,
socijalni partneri i dionici. Ex post izračun stvarnih troškova može se znatno
razlikovati od ex ante procjene. Troškove je, kao i njihovu uštedu, moguće
precijeniti.[60]
Prilikom izrade ex post evaluacije Komisija
sve više razmatra u kojoj mjeri stvarni troškovi i koristi odgovaraju
procjenama iz ranijih procjena učinka. •
Obveze
izvješćivanja Smanjenje
regulatornog opterećenja može se postići poboljšanjem učinkovitosti,
usklađenosti i dosljednosti te
smanjenjem obveza izvješćivanja.[61] Pri donošenju novih
prijedloga Komisija nastoji smanjiti obveze izvješćivanja i postići
usklađenost različitih obveza. U izradi mjera za pojednostavnjenje i
objedinjenje obveza izvješćivanja trebali bi surađivati Parlament i
Vijeće zbog toga što se obveze izvješćivanja često dodaju u
zakonodavnom postupku.[62] Ujedno bi trebalo provesti
revizije na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini radi utvrđivanja
obveza koje nadilaze zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a. U pogledu
izvješća koja Komisija podnosi i prima, Komisija je provela revizije u
području okoliša[63] te zaštite zdravlja i
sigurnosti na radu[64].
Područja u kojima su obveze izvješćivanja pojednostavnjene
uključuju kohezijsku politiku i
energetiku.[65] U 2015. taj se rad može
proširiti na druga područja. V.
Primjerenost propisa: Zajednički
cilj Komisija pozdravlja
zanimanje država članica i dionika za program REFIT te osobito podršku
Europskog vijeća i Europskog parlamenta.[66]
Nakon objave Komisijina
plana za program REFIT prošlog listopada od država je članica[67] i dionika zaprimljen velik
broj primjedaba, preporuka i doprinosa. Ti su podnesci uzeti u obzir prilikom
ažuriranja regulatorne provjere provedene u okviru programa REFIT u 2014. te su
objavljeni na web-mjestu Komisije o pametnom donošenju propisa kako bi
pridonijeli daljnjem zajedničkom promišljanju, raspravi i djelovanju.[68] Komisija također
pozdravlja činjenicu da su dionici u poduzetništvu i civilnom društvu
potvrdili kako je primjerenost popisa neophodna i važna. U odgovoru na zabrinutost koju su izrazili
neki dionici, Komisija iznova potvrđuje da se programom REFIT ne dovode u
pitanje utvrđeni ciljevi politike niti se on provodi na štetu po zdravlje
i sigurnost građana, potrošača i radnika te na štetu okoliša. Važno
je podići svijest svih dionika kako bi uvidjeli dobiti koje proizlaze iz
programa REFIT, odnosno prepoznali nastojanje Komisije da osigura
učinkovito i djelotvorno donošenje zakonodavstva EU-a na prikladnoj razini,
uz jasnu vidljivost dodane vrijednosti EU-a. Iskustvo u provedbi programa
REFIT pokazalo je da je primjerenost propisa moguće postići samo
suradnjom europskih institucija, država članica (na nacionalnoj,
regionalnoj i lokalnoj razini) te dionika u poduzetništvu i civilnom društvu.
Primjerenosti propisa trebalo bi dati prednost te bi sve institucije EU-a
trebale procijeniti učinak svojih političkih odluka, bilo u
pripremnoj fazi ili tijekom zakonodavnog postupka. Suradnja s državama članicama
neophodna je kako bi se prikupili podaci i procijenilo jesu li zakonodavstvom
EU-a postignuti očekivani učinci. Nacionalni parlamenti također
igraju ulogu u pružanju podataka Komisiji u ranoj fazi ciklusa donošenja
politika te provjeri prijedloga Komisije u okviru mehanizma nadzora
supsidijarnosti.[69] Doprinosi socijalnih
partnera, dionika, nevladinih organizacija i šire javnosti također su od
ključne važnosti za održavanje zamaha pri radu na pametnom donošenju
propisa. Svojim doprinosima programu
pametnog donošenja propisa taj su zajednički napor tijekom posljednjih
godina poduprle dvije skupine na visokoj razini: Skupina za bolje donošenje
propisa i Skupina za administrativno opterećenje. Komisija smatra da bi se
ta podrška i stručnost mogle najbolje iskoristiti objedinjene u jednu
skupinu, čiji bi izmijenjeni mandat obuhvaćao procjenu učinka
propisa EU-a na terenu u državama članicama, čime bi se pridonijelo
rezultatima koji se jednom godišnje objavljuju u pregledu uspješnosti programa
REFIT. Tim bi se radom ujedno pridonijelo utvrđivanju zakonodavnih
područja spremnih za evaluaciju, kao i procjenama i provjerama
primjerenosti odabranih ključnih pitanja. Tijekom nadolazećih mjeseci
bit će podnesen prijedlog za osnivanje nove skupine na visokoj razini koja
će podupirati buduće aktivnosti. VI.
Zaključci i
izgledi za budućnost Komisija od prosinca 2012. radi
na ispunjavanju svojih obveza u pogledu
primjerenosti propisa. U ovoj su Komunikaciji predstavljeni rezultati ostvareni
u okviru programa REFIT te se ukazuje na područja na koja bi trebalo
usmjeriti buduće napore. Iz dosadašnjeg se iskustva u provedbi programa REFIT može
naučiti nekoliko lekcija. Prvo, pametno donošenje propisa i njihova primjerenost zahtijevaju
snažnu političku predanost te povezanu prilagodbu politika i postupaka na
svim razinama – unutar Komisije, među europskim institucijama i unutar
država članica. Primjerenost propisa nije jednokratno „brzo rješenje” niti
se provodi samo da bi se zadovoljila forma. U okviru nje potrebno je upravama
dati ovlaštenja i sredstva za donošenje politika na empirijskoj osnovi, uz
aktivno sudjelovanje socijalnih partnera i dionika u svim fazama ciklusa
politike – od procjena učinka do ex post evaluacije. Drugo, postoji potreba za provjerom regulatornih postupaka. Odbor
za procjenu učinka obavlja bitnu funkciju kontrole kvalitete. Rad Odbora
potpomognut je postupovnim pravilima kojima se osigurava da se Kolegiju na
razmatranje podnose samo oni prijedlozi kojima je priložena pouzdana procjena
učinka. Dodatna razina provjere vrši se u Europskom parlamentu te sve
češće i u Vijeću, pri čemu se procjenjuje pouzdanost
procjene učinka Komisije. Ovo je jedinstvena situacija – osim Europske
komisije, malo je regulatornih tijela ili uprava koje primjenjuju takvu razinu
kontrole i provjere ili joj podliježu. Neki predlažu osnivanje dodatnog
vanjskog tijela za kontrolu kvalitete. Komisija ne podržava tu zamisao jer bi
je to ometalo u donošenju politika i remetilo njezinu zakonodavnu ulogu – kako
bi podnosila dobre i uravnotežene prijedloge, Komisija mora provoditi vlastite
procjene učinka. Procjene Komisije su nakon objave dostupne za temeljitu
javnu provjeru i primjedbe. Treće, iskustvo pokazuje da je kvantifikacija, odnosno
razmatranje troškova i koristi, nužan dio ocjenjivanja propisa. Međutim,
također je potrebno uvidjeti ograničenja kvantifikacije. Komisija u
svojim procjenama utjecaja sustavno preispituje troškove i koristi, a njima su
na integrirani način obuhvaćeni gospodarski, društveni i ekološki učinci.
Kvantificira ih kada je to moguće. Ni izračun troškova ni
izračun koristi nisu precizna znanost. Potrebni podaci često nisu
dostupni. Očekivani troškovi i koristi one opcije za koju se procjenom
učinka ustanovilo da je najbolja rast će ili padati ovisno o odlukama
Europskog parlamenta i Vijeća u zakonodavnom postupku te država
članica u provedbi. Stvarni se troškovi mogu izračunati samo
naknadno. Slijedom toga, jedan od elemenata na koje bi se okviru programa REFIT
trebalo usredotočiti jest kvantifikacija troškova i koristi tijekom
regulatornog ciklusa u onolikoj mjeri u kolikoj je to moguće i to
primjenom pouzdanih okvira za praćenje i evaluaciju koji se revidiraju i
prilagođavaju prilikom svake značajne revizije zakonodavstva,
čime će se osigurati dostupnost potrebnih podataka za procjenu
stvarnih troškova i koristi.
Četvrto, potreba za pravnom sigurnošću i
predvidljivošću te vrijeme potrebno za promjene zakonodavstva na razini
EU-a argumenti su protiv brzih rješenja i dopadljivih planova za smanjenje
zakonodavnog opterećenja. Svaka je promjena popraćena troškom, a
prijelazni troškovi promjene ne uzimaju se uvijek dostatno u obzir. Prijelazni
se troškovi moraju pažljivo odmjeriti u odnosu na troškove nedjelovanja. Peto, ako nepotrebna opterećenja i troškove otkriju oni koji
su izravno pogođeni zakonodavstvom, to može predstavljati važnu nadopunu
kvantitativnoj procjeni. Savjetovanje i rasprava stoga su ključni. Uzimajući u obzir ta opažanja te
gledajući u budućnost, Komisija će
nastaviti davati prednost i održavati zamah pri radu na primjerenosti propisa.
I dalje će biti usmjerena na područja u kojima EU donosi znatnu
vrijednost uz poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.
Tijekom narednih mjeseci dovršit će pripreme za reviziju svojih smjernica
za procjenu učinka, savjetovanje s dionicima i
evaluaciju. Čvrsto će ugraditi program REFIT u postupke i
prakse Komisije. Komisija će
nastaviti blisko surađivati s Parlamentom i Vijećem kako bi osigurala
potvrdu koristi od pojednostavnjenja i smanjenja opterećenja u zakonodavnom
postupku te poziva zakonodavca i sve države članice da razviju dovoljne
kapacitete kako bi pridonijeli tim naporima u okviru svojih odgovarajućih
područja i da izvrše ex ante procjene učinka značajnih
izmjena prijedloga Komisije koji se nalaze u zakonodavnom postupku.[70] Komisija će
također nastaviti surađivati s državama članicama i dionicima,
posebno u okviru Programa za smanjenje administrativnog opterećenja, radi
potvrde procijenjene uštede troškova, utvrđivanja najbolje provedbene prakse
te poboljšanja kvalitete i načina prikupljanja podataka o regulatornim
troškovima i koristima koji su potrebni za procjenu učinka propisa EU-a na
terenu.[71] Potrebno je ojačati
suradnju Europske komisije i država članica na evaluaciji i procjeni
regulatornih troškova i koristi. Trebalo bi uložiti zajedničke napore u
procjenu provedbe zakonodavstva EU-a na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj
razini. Novi mandati Parlamenta i
Komisije koji započinju ove godine pružaju mogućnost svim
institucijama EU-a da osnaže svoju predanost pametnom donošenju propisa i njihovoj
primjerenosti. Komisija poziva socijalne
partnere i dionike da pošalju svoje doprinose, podatke i dokaze povezane s
trenutačnim stanjem i izgledima za budućnost programa REFIT
predstavljenima u ovoj Komunikaciji i popratnom radnom dokumentu osoblja
Komisije. [1] SWD(2013)401 završna verzija od 1. kolovoza 2013. [2] COM(2013)685 završna verzija od 2. listopada 2013. [3] Od ukupno 23 prijedloga mjera koje se Komisija obvezala poduzeti radi
pojednostavnjenja i smanjenja regulatornog opterećenja, dva su donesena
2013., a još 15 ih je u planu za 2014. [4] COM(2013)721 [5] COM(2013)794 [6] Prijedlog za trgovačko društvo s jednim članom donesen
9. travnja 2014. sadržava bitne elemente tog prethodnog prijedloga. [7] Ostali prijedlozi povučeni u okviru
programa REFIT uključuju prijedlog o informiranju javnosti o medicinskim
proizvodima te prijedloge uredbi o europskoj statistici o zaštiti od kriminala,
o pravnoj zaštiti dizajna, o patentu Zajednice (prijedlog je pretvoren u
pojačanu suradnju) te o vozačkim dozvolama s funkcijama kartice
vozača. [8] Ovdje je bila riječ o područjima sigurnosti i zaštite
zdravlja na radu za frizere, kosturno-mišićnih poremećaja, duhanskog
dima iz okoliša te karcinogenih i mutagenih tvari. [9] Time su obuhvaćeni propisi o razvrstavanju, pakiranju i
označivanju opasnih pripravaka, o znanstvenoj suradnji na pitanjima koja
se odnose na hranu, o statistici o čeliku, o suradnji među
financijsko-obavještajnim jedinicama te o naknadnom postavljanju zrcala na
teška teretna vozila. [10] Taj rad prati Skupina na visokoj razini za bolje donošenje propisa
koja se sastoji od nacionalnih regulatornih stručnjaka. Ta skupina
surađuje s Komisijom na reviziji i razvoju plana „pametnog donošenja
propisa” na razini EU-a i nacionalnoj razini. [11] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/think-small-first/
[12] Uredba 1169/2011 u primjeni od prosinca 2014. uz iznimku obveznog
označivanja hranjivih vrijednosti koje će se početi
primjenjivati od prosinca 2016. [13]
http://ec.europa.eu/food/food/labellingnutrition/foodlabelling/proposed_legislation_en.htm [14] Iznimke obuhvaćaju npr. hranu koja se prodaje izravno s
gospodarstva ili u maloj lokalnoj maloprodajnoj trgovini. Lakši režimi
primjenjuju se u drugim slučajevima od važnosti za MSP-ove, tj.
informacije o prehrambenim vrijednostima mogu se temeljiti na izračunu
prema općenito utvrđenim i prihvaćenim podacima, čime se
izbjegava skupa laboratorijska analiza. [15] Te odredbe državama članicama omogućuju da, primjerice,
zahtijevaju da se informacije o alergenim tvarima ili povezane s intolerancijom
na nepakiranu hranu te u restoranima pružaju samo usmeno ili na zahtjev. [16] Direktiva 2013/55/EU objavljena 28. prosinca 2013. (SL
L 354). [17] Delegirana uredba Komisije 862/2012. [18]
Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu,
stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u
cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta
i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje
se odnosi na cestovni promet. [19] Direktive 2014/24/EU i 2014/25/EU: Usvajanjem osobnih izjava kao
preliminarnog dokaza i pristupa prema kojem samo odabrani ponuditelj mora
podnijeti cjelovitu dokaznu dokumentaciju, administrativno opterećenje
povezano s javnim natječajima smanjilo bi se za 80 %. Također
vidjeti procjenu učinka: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52011SC1585&from=EN. [20] Javni naručitelji i naručitelji koji su već prešli na
e-nabavu obično navode uštede između 5 % i 20 %; iskustvo
je ujedno pokazalo da se uložena sredstva mogu brzo povratiti. S obzirom na
veličinu ukupnog tržišta javne nabave u EU-u, sa svakih ušteđenih
5 % mogao bi se ostvariti povrat od otprilike 100 milijardi EUR
u javnu blagajnu. (Strategija e-nabave — COM(2012)179 završna verzija) [21] Direktiva 2012/19/EU: Očekivalo se da će predložena
interoperabilnost i prijenos podataka između nacionalnih registara
proizvođača dovesti do ušteda troškova za proizvođače od
oko 66 milijuna EUR godišnje. Zakonodavac nije donio taj aspekt
prijedloga Komisije. [22] Zakonodavac se usprotivio obveznom pružanju usluga na jednom mjestu za
koordinaciju i integraciju postupaka i mjera za ubrzavanje donošenja odluka na
temelju Direktive o procjeni utjecaja na okoliš (2011/92/EU), čime su za
poduzeća ograničene koristi u pogledu učinkovitosti. Zakonodavac
se također usprotivio obveznom sustavu elektroničke razmjene podataka
u području pošiljki otpada za koje procijenjene godišnje uštede za
poduzeća iznose 44 milijuna EUR. [23] Vidjeti odjeljak III. u nastavku: Nova arhitektura za poslovnu
statistiku EU-a. [24] Prijedlog Komisije o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza
na dobit (CCBT) — COM(2011)121 — u zakonodavnom je postupku od ožujka 2011. [25] COM(2009)544: „Akcijski program za smanjenje administrativnih
opterećenja u Europskoj uniji — planovi smanjenja po sektorima i
djelovanja za 2009.” [26] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/modernising_rules/executive-summary_en.pdf
[27] Uredba 608/2013. [28] Direktiva 2012/19/EU. [29] Zakonodavstvom EU-a o sigurnosti hrane dopušta se tijelima država
članica da usvoje lakše režime u pogledu određenih ulaganja za mala
poduzeća u sektoru prerade mesa. [30] Prema zakonima EU-a, obvezno je bilježenje vremena vožnje za laka
gospodarska vozila od 3,5 tona, od čega su izuzeti obrtnici u
lokalnom prometu u vozilima do 7,5 tona, dok je prema nekim nacionalnim
propisima bilježenje vremena vožnje obvezno za vozila najmanje težine
2,8 tona. [31] Direktiva
2006/46/EZ. [32] Prvo izdanje pregleda uspješnosti programa REFIT predstavljeno u
sklopu ove Komunikacije još ne uključuje podatke o provedbi u državama
članicama. [33] (1) Više MSP-ova ima mogućnost ostvarivanja koristi od
pojednostavnjenih računovodstvenih/revizijskih režima – Direktiva
2006/46/EZ od 14. lipnja 2006.; (2) državama članicama dopušteno
je izuzimanje mikropoduzeća od određenih odredbi direktiva o
računovodstvu – Direktiva 2012/6/EU od 14 ožujka 2012.; (3)
pojednostavnjenje i usklađivanje sustava za obavješćivanje o
pošiljkama otpada – pismo preporuke Komisije upućeno državama
članicama iz srpnja 2010.; (4) samo odabrano poduzeće mora podnijeti
dokumentaciju kojom dokazuje svoju prikladnost da kao ponuditelj sudjeluje u
postupku javnog natječaja – COM(2011)896; (5) smanjenje broja ispitanika
pri izradi statistika o trgovini unutar EU-a – Uredba 638/2004 od
31. ožujka 2004.; (6) smanjenje obveza izvješćivanja o
industrijskoj proizvodnji u EU-u – Uredba Vijeća 3924/91 od
19. prosinca 1991. i Uredba Komisije 36/2009 od
11. srpnja 2008.; (7) ukidanje dodatnih zahtjeva pri izdavanju
računa i omogućivanje šire uporabe elektroničkog izdavanja
računa – Direktiva Vijeća 2010/45/EU od 13. srpnja 2010.;
(8) ukidanje, u okviru postupka povrata PDV-a, obveze ispunjavanja tiskanih
obrazaca na jeziku države članice povrata – Direktiva Vijeća
2008/9/EZ od 12. veljače 2008.; (9) digitalni tahograf (osobito
uvođenje digitalnih tahografa i pojednostavnjenje njihove uporabe,
imajući u vidu buduće proširenje izuzeća malih obrtnika od
zahtjeva za uporabu tahografa i daljnja pojednostavnjenja) – Uredba 3821/85 od
19. srpnja 2011.; (10) ukidanje obavješćivanja o prijevoznim
tarifama/smanjenje obveze čuvanja dokazne dokumentacije u vozilu – Uredba
Vijeća 569/2008 (o izmjeni Uredbe 11/60) od 12. srpnja 2008;
(11) pojednostavnjenje obveza za cestovni prijevoz tereta i cestovni prijevoz
putnika – Uredba 1071/2009 od 21. listopada. 2009 i Uredba 1072/2009
od 21. listopada 2009 te (12) pojednostavnjenje označivanja jaja
– Uredba (EU) br. 1308/2006 Europskog parlamenta
i Vijeća od 17. prosinca 2013. [34] Vidjeti Završno izvješće Programa za smanjenje administrativnog
opterećenja (ABR) u SWD(2012)423 završna verzija. [35] Komisija je primila primjedbe i preporuke od tijela država
članica (FI, DE, NL, UK), poslovnih dionika, sindikata i drugih
organizacija civilnog društva. Ti su podnesci dostupni na web-mjestu
Komisije o pametnom donošenju propisa:
http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_en.htm [36] Cilj je inicijative smanjiti prepreke za prekograničnu trgovinu i
zaštititi prihode država članica od PDV-a pojednostavnjenjem,
neutralizacijom i jačanjem sustava PDV-a u EU-u. [37] Ostale inicijative uključuju reviziju zakonodavstva o nuklearnim
pitanjima, prijedlog u području privremenih putnih isprava i pregled
uredbi o uvozu tekstilnih proizvoda i robe s dvojnom namjenom. [38] Označivanje energetske učinkovitosti hladnjaka (Direktiva
2003/66), kućanskih perilica posuđa (Direktiva 1999/9) i perilica
rublja (Direktiva 1995/12) nakon donošenja novih provedbenih mjera. [39] Uredba
Vijeća br. 11 o ukidanju diskriminacije u cijenama i uvjetima
prijevoza, provedbom članka 79. stavka 3. Ugovora o osnivanju
Europske ekonomske zajednice od 16. kolovoza 1960. [40] Članak 10. Protokola 36. o prijelaznim odredbama. [41] COM(2008)600/4 [42] COM(2007)90 završna verzija. [43] Nastavno na poziv Vijeća iz prosinca 2013. na podnošenje
izvješća o primjeni načela uzajamnog priznavanja do sredine 2015.
(vidjeti:
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/139846.pdf). [44] Ostala područja obuhvaćaju tržišne standarde za teletinu,
pravila za označivanje govedine, program za najudaljenije regije,
Direktivu o kvaliteti goriva (nakon što bude prenesena i u potpunosti
provedena), zalihe nafte, Uredbu o kontroli ribarstva, nuklearnu sigurnost,
normizaciju, azbestna onečišćenja, ispitivanja na životinjama,
stratešku procjenu utjecaja na okoliš, rizike od poplava, hlapive organske
spojeve, osiguranja (nakon što se stekne dovoljno provedbenog iskustva),
osposobljavanja, kvalifikacije i dozvole u cestovnom prijevozu, pomorski
prijevoz i sigurnost, lučki prihvat brodskog otpada, elektroničko
izdavanje računa za PDV, miniokvir za sve usluge na jednom mjestu, kao i
industrijske sektore graditeljstva te stakla i keramike. [45] Time će biti obuhvaćeno preispitivanje zakonodavstva o
mrežnim uslugama — Direktive 98/84/EZ o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje
na uvjetovanom pristupu ili koje pružaju uvjetovani pristup i Direktive
2000/31/EZ o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog
društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine. [46] COM(2013)49/3 kojoj je priložen SWD(2013)25. [47] Za dodatne pojedinosti vidjeti radni dokument službi Komisije u
prilogu. [48] Vidjeti COM(2012)746 [49] Vidjeti web-mjesto Komisije o pametnom donošenju propisa:
http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/index_en.htm [50] U
sklopu te javne rasprave od tijela javne vlasti, dionika i građana
primljena su 53 odgovora. Ti će odgovori biti objavljeni zajedno sa
sažetim izvješćem na web-mjestu Komisije o pametnom donošenju
propisa: http://ec.europa.eu/smart-regulation/index_en.htm [51] Konačna izvješća dostupna su na adresi http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/documents_en.htm
[52] Drugim riječima, provjera primjerenosti u području obavješćivanja
radnika i savjetovanju s njima mogla bi dovesti do izrade pročišćenog
teksta triju direktiva, uzimajući u obzir rezultate savjetovanja sa
socijalnim partnerima, dok će se nastavno provjeri primjerenosti o
homologaciji motornih vozila provesti revizija Okvirne direktive 2007/46/EZ
(vidjeti cjelovite navode u pregledu uspješnosti programa REFIT). [53] Savjetovanje je utvrđeno člankom 11. UEU-a te
Protokolom br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i
proporcionalnosti. Savjetovanje sa socijalnim partnerima u okviru socijalne
politike utvrđeno je člancima 153., 154., i 155. UFEU-a te pruža
mogućnosti za njihovo sudjelovanje u programu REFIT. [54] Nisu uključeni posebni okviri za savjetovanje koji su
utvrđeni Ugovorima, drugim propisima EU-a ili međunarodnim
sporazumima (npr. savjetovanje sa socijalnim partnerima). [55] http://ec.europa.eu/yourvoice/index_en.htm [56] Pretplata se vrši na adresi:
https://webgate.ec.europa.eu/notifications/homePage.do?locale=en [57] Vidjeti studiju „Procjena troškova i koristi propisa” na adresi http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf
[58] Vidjeti: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf
i http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=7124&lang=en&title=Final-report
[59] Pravila za uvoz bilja i biljnih proizvoda u EU primjer su slučaja
u kojem to može biti opravdano zato što postoji rizik od povećanja
troškova za poduzeća uslijed izmjena prijedloga Komisije o kojima se
trenutačno raspravlja u okviru zakonodavnog postupka (COM(2013)267 – Prijedlog Komisije o Uredbi o zaštitnim mjerama protiv
organizama štetnih za bilje, vidjeti i pregled uspješnosti u prilogu). [60] Stvarni troškovi ustanovljeni ex post
mogu se razlikovati od ex ante procjena zbog tehnološkog napretka te
poslovnih inovacija i učinkovitosti. U području čelika,
primjerice, tijekom posljednjih 20-ak godina troškovi zaštite okoliša po toni
proizvoda ostali su stabilni ili su se smanjili unatoč poboljšanoj
ekološkoj učinkovitosti u tom sektoru. (Procjena kumulativnih troškova za
industriju čelika: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf) [61] Obveze
izvješćivanja često su povezane tako da,
primjerice, obveza Komisije da izvješćuje Vijeće ili Parlament može za sobom povući dodatne obveze izvješćivanja tijela država članica, dionika i poduzeća. [62] U Uredbi o zajedničkim odredbama za kohezijsku politiku navodi se
28 pojedinačnih obveza izvješćivanja u 11 područja, a redovito
se izvješćivanje nalaže u šest od njih. Konačna direktiva o
provođenju upućivanja radnika sadržava dodatne obveze
izvješćivanja za države članice, koje su dodane u zakonodavnom
postupku (vidjeti pregled uspješnosti programa REFIT). [63] Znatan napredak postignut je
u usklađivanju prethodno nepovezanih izvještajnih tokova u području
vodne politike (između Direktive o pomorskoj strategiji, Okvirne direktive
o vodama te Direktiva o staništima i pticama), tako da je podatke i informacije
za ispunjavanje zahtjeva navedenih u različitim direktivama potrebno
dostaviti samo jednom, čime se znatno smanjuje administrativno
opterećenje. Rezultati zasebnog pilot-projekta za smanjenje obveza
izvješćivanja u području komunalnih otpadnih voda dovest će do
jednostavnijih i učinkovitijih obveza izvješćivanja. [64] Države
članice od 2007. Komisiji umjesto zasebnih podnose jedinstveno
izvješće o praktičnoj provedbi 24 direktive u području zaštite
zdravlja i sigurnosti na radu (Direktiva 2007/30/EZ o izmjeni Okvirne direktive
89/391/EEZ). [65] Komisija je 2013. izvršila
provjeru obveza izvješćivanja u području energetike i kohezijske
politike u cilju pojednostavnjivanja i usklađivanja zahtjeva. Tim je
postupkom omogućeno da se samo u području energetike 43 obveze
izvješćivanja objedine u njih 14. [66] Vidjeti zaključke Europskog vijeća od 24. i 25. listopada 2013.,
Zaključke Vijeća za konkurentnost iz prosinca 2013. i Rezoluciju
Europskog parlamenta od 17. travnja 2014. o postupku savjetovanja
„Top 10” i smanjenju regulatornog opterećenja EU-a na mala i srednja poduzeća. [67] Doprinosi su zaprimljeni od Finske, Njemačke, Nizozemske i
Ujedinjene Kraljevine. [68] http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_en.htm (potrebno je
provjeriti) [69] To je predviđeno Protokolom br. 2 Ugovora. [70] Vidjeti također analizu izmjena prijedloga za pojednostavnjenje i
smanjenje opterećenja uvedenih tijekom zakonodavnog postupka, koja je
dostupna u pregledu uspješnosti programa REFIT u prilogu ovoj Komunikaciji. [71] Prema procjenama, trećina regulatornog opterećenja uslijed
zakonodavstva EU-a povezana je s nacionalnom provedbom.