Prijedlog PREPORUKE VIJEĆA o kvalitativnom okviru za pripravništvo /* COM/2013/0857 final - 2013/0431 (NLE) */
OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA U posljednja dva
desetljeća, mladim je ljudima ulazak na tržište bitno olakšan
pripravničkim stažom. Poticanje zapošljivosti i produktivnosti kod mladih
ključno je za njihov ulazak na tržišta rada. Iako su oni standardna pojava
na tržištima rada, češće upošljavanje pripravnika popraćeno je
zabrinutošću povezanom s obrazovnim sadržajem i radnim uvjetima koji se u
okviru pripravničkog staža pružaju. Kako bi se učinkovito olakšao
pristup zapošljavanju, pripravnički staž bi morao pružati kvalitetan
obrazovni sadržaj, primjerene uvjete rada i ne bi trebao biti zamjena
regularnom obliku zapošljavanja, samo uz manje troškove. Nakon nekoliko poziva
Europskog parlamenta[1]
i Europskog Vijeća[2],
Komisija je u prosincu 2012. predstavila paket mjera za zapošljavanje mladih[3] te
započela drugu fazu savjetovanja sa socijalnim partnerima u pogledu
kvalitativnog okvira za pripravništvo[4]
(Quality Framework for Traineeships - QFT). Savjetovanja
Komisije[5]
o tom pitanju uz druge su studije i ankete otkrila spektar problema koji se
trenutačno tiču pripravništva u Europskoj uniji. Problemi se najviše
odnose na dva područja: ·
nedostatan obrazovni sadržaj (tj. pripravnicima se
dodjeljuju manje zahtjevni zadaci) i ·
nezadovoljavajući uvjeti rada (dugo radno
vrijeme, nezadovoljavajuća pokrivenost zdravstvenog osiguranja vezano za
zdravstvene i sigurnosne rizike, mala ili nikakva naknada troškova ili dohodak,
nejasan pravni položaj, produljeno trajanje pripravništva itd.). Osim ta dva problema, zainteresirane strane
naglasile su i činjenicu da veliki broj pripravnika nije plaćen ili
je premalo plaćen‑ što može stvoriti problem jednakog pristupa[6] i vodi prema trendu
zamjene plaćenih radnika pripravnicima[7].
Pripravnicima se uz to ponekad i ne govori jasno da li će primati
plaću ili naknadu troškova, ili im se ne daju informacije o ključnim
radnim uvjetima poput zdravstvenog osiguranja i osiguranja od nesreće na
radnom mjestu ili prava na dopust. Što je veća transparentnost s obzirom na
obrazovni sadržaj i radne uvjete pripravništva, tržište rada će biti
učinkovitije. Iz ankete Eurobarometra o pripravništvu provedenoj u 2013.
vidljivo je da bi se transparentnost s obzirom na radne uvijete u obavijestima
o slobodnim mjestima i oglasima za pripravnički staž mogla poboljšati. Regulatorni okviri država članica, a
posebno strogost njihovih propisa uvelike se razlikuju u pojedinim državama
članicama kao i vrste pripravničkog staža. U nekim državama
članicama ne postoji pravna definicija pripravničkog staža. Iako je
trenutačna neusklađenost propisa i nepostojanje kriterija kvalitete u
općoj uporabi znatna, zajedničko shvaćanje pripravništva i
njegovih minimalnih standarda mogu pridonijeti oblikovanju politika i
regulatornih pristupa u državama članicama. Konačno, dokazi pokazuju
da je broj transnacionalnih pripravništva vrlo nizak[8], usprkos vrlo
visokim stopama mobilnosti među studentima, primjerice u programu Erasmus.
Čini se da je to važna propuštena prilika za smanjenje nezaposlenosti
mladih putem mobilnosti: transnacionalna pripravništva mogla bi biti
ključni čimbenik za pomoć zapošljavanju mladih ljudi u drugoj
državi članici. Kvalitativni okvir za pripravništvo mogao bi na razini
EU-a pomoći pri rješavanju problema malog broja transnacionalnih
pripravništva. Njime bi se omogućilo zaobići ključnu prepreku
prekogranične mobilnosti, a to je nedostatak informacija u području
velike neusklađenosti propisa. Razvoj kvalitativnog okvira za
pripravništvo neophodan je za širenje EURES-a na pripravništva, kako je
zatražilo Europsko vijeće u svojim zaključcima[9] iz lipnja 2012. Komisija je, kao odgovor na vrlo visoku stopu
nezaposlenosti mladih u više država članica i slijedom ranijih obaveza,
predložila Prijedlog za uspostavu Jamstva za mlade[10], koje je Vijeće
donijelo 22. travnja 2013.[11].
Jamstvom se poziva države članice da se pobrinu da svi mladi do 25
godina dobiju kvalitetno zaposlenje, nastavak obrazovanja i naukovanje ili
pripravnički staž najviše četiri mjeseca od početka
nezaposlenosti ili napuštanja formalnog obrazovanja. Uvjeti za kvalitetan
pripravnički staž ključni su za učinkovitu provedbu Preporuke. U tom kontekstu, ovim prijedlogom Preporuke
Vijeća zahtjeva se da se izobrazbom olakša prijelaz od obrazovanja na
radno mjesto i tako osigura više prilika za zapošljavanje mladih. Prijedlogom
se utvrđuju smjernice kojima se može osigurati visoka kvaliteta obrazovnog
sadržaja i primjereni uvjeti rada. U prijedlogu se opisuje i na koji način
će Komisija podržati djelovanje država članica putem okvira za
financiranje Europske unije, razmjenom dobre prakse i nadzorom. Njime se
pokrivaju takozvana pripravništva „otvorenog tržišta”, tj. pripravništva
dogovorena između pripravnika i pružatelja pripravništva (poduzeće,
neprofitna organizacija ili vlada) bez uplitanja treće strane, koja se u
pravilu odrađuju nakon završetka studija i/ili u sklopu potrage za
zaposlenjem. Predložena preporuka ne odnosi se na pripravništva koja čine
dio akademskog ili strukovnog kurikuluma, ni na ona koja čine dio
obvezatnog pripravničkog staža (npr. u području medicine, arhitekture
itd.) Prijedlog je popraćen ocjenom učinka
koja sadrži ishod konzultacija zainteresiranih strana, detaljnu analizu
problema u vezi s izobrazbom, raspravu o pravnim pitanjima i supsidijarnosti te
analizu mogućih načina rješavanja predmetnog problema. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA S
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA Javno savjetovanje Komisija se savjetovala s nizom
zainteresiranih strana o problemima povezanim s pripravničkim stažom i
mogućim rješenjima. Sindikati, nevladine organizacije,
organizacije mladih, obrazovne institucije i većina ispitanih pojedinaca
uglavnom su podržali inicijativu Komisije kao odgovor na javno savjetovanje
između travnja i srpnja 2012. Iako uglavnom podržavaju inicijativu, udruge
poslodavaca, gospodarske komore i države članice često su ukazivale
na potrebu da se održi dostatna prilagodljivost okvira uzimajući u obzir
raznolikost nacionalnih praksi. Većina se ispitanika složila s analizom
Komisije (pisani sporazum o pripravničkom stažu, jasni ciljevi i obrazovni
sadržaj[12],
ograničeno trajanje, primjerena pokrivenost socijalnim osiguranjem itd.).
Poduzeća i neke udruge poslodavaca smatraju da pitanja naknade i socijalne
zaštite ne spadaju pod nadležnost EU-a. Savjetovanje s socijalnim partnerima Savjetovanje sa socijalnim partnerima u dvije
etape o inicijativi QFT-a održalo se između listopada 2012. i veljače
2013. Socijalni partneri ponovo su naglasili stavove koje su zauzeli na javnom
savjetovanja, dok su sindikati zagovarali jaču inicijativu, a poslodavci
bili zabrinuti zbog fleksibilnosti i opterećenja poslovanja. Međutim,
nisu pokrenuli pregovore o mogućem sporazumu prema članku 154.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Dana 11. lipnja 2013., ETUC, BUSINESSEUROPE,
UEAPME i CEEP predstavili su Okvir djelovanja za zapošljavanje mladih (FoA),
koji nastao kao posljedica pregovora o socijalnom dijalogu uzimajući u
obzir namjeru Komisije da predloži Preporuku Vijeća za europski
kvalitativni okvir za pripravništvo. Socijalni partneri predviđaju
poduzimanje daljnjih zajedničkih aktivnosti prema Vijeću i Europskom
parlamentu temeljem nadolazećeg prijedloga Komisije za Preporuku
Vijeća o europskom QFT-u. Mala i srednja poduzeća (MSP-i) Između ožujka i lipnja 2013., provedena
je anketa za MSP-ove kako bi iz perspektive poslodavca istražila kvaliteta
pripravništva koje osiguravaju MSP-ovi i kako bi se ocijenila usklađenost
troškova mogućih mjera u QFT-u. Ukupno 914 MSP-ova odgovorilo je na
anketu. Anketom je istaknuta važnost pripravništva u stvaranju radnih mjesta u
MSP-ovima, budući da većina ispitanika (71,9 %) vide pripravništvo
kao način biranja budućih zaposlenika. Anketa je potvrdila i da
velika većina MSP-ova (9 od 10) nema problema s predloženim elementima
kvalitete. Anketa Eurobarometera o pripravništvu Anketa Eurobarometera provedena je u 27 država
EU-a i Hrvatskoj u svibnju 2013 kako bi se zabrinutost oko kvalitete
pripravništva izrazila u brojkama. Rezultati ove prve ikad ankete diljem
čitavog EU-a na temu uključuju: ·
potvrdu o raširenosti pripravništva: 46 %
anketiranih osoba od 18 do 35 godina pohađalo je najmanje jedno
pripravništvo; ·
jedno od tri pripravništva smatra se
nezadovoljavajućim, u smislu ili radnih uvjeta (25 % svih
pripravnika), obrazovnog sadržaja (18 %) ili oboje; ·
ključni čimbenik rijetkih
transnacionalnih pripravništva (9 % svih pripravništva) je nedostatak
informacija: 38 % onih koji se nisu odlučili na pripravništvo u inozemstvu
rekli su da je razlog manjak informacija o pravilima pripravništva u drugim
državama članicama. Ekonometričkom analizom temeljenom na
rezultatima Eurobarometra ustanovljena je značajna korelacija između
kvalitete pripravništva i „ishoda zapošljavanja“. Drugim riječima, oni
koji su pohađali pripravništvo niže kvalitete imaju znatno manju
mogućnost pronalaska zaposlenja nakon završetka pripravničkog staža. Ocjena učinka Sljedeća faza savjetovanja sa socijalnim
partnerima popraćena je analitičkim dokumentom[13] o problemima u vezi s
kvalitetom pripravništva u kojem su utvrđene mogućnosti politika koje
se mogu primijeniti kao rješenje. Ovaj dokument je prethodno proširen u 2013.
godini kako bi činio punopravnu ocjenu učinka (IA)[14] s prethodno neobjavljenim podacima o broju i kvaliteti pripravništva, i
novim dokazom o povezanosti između kvalitete i izgleda za zapošljavanje.
Ocjenom učinka određuju se i analiziraju mogućnosti politika za
povećanje udjela kvalitetnih pripravništva, naročito izdavanjem
standarda „najbolje prakse“ i poticanjem poslodavaca da ne nude pripravništva
koje ne zadovoljavaju standarde kvalitete. U ocjeni se analiziraju i nove
prijedlozi o transparentnosti kako bi se mladima olakšala provjera kvalitete
pripravništva. U ocjeni se ispituju
četiri različite mogućnosti uz osnovni scenarij: ·
postavljanje web stranice s informacijama; ·
dobrovoljno uspostavljanje kvalitete; ·
prijedlog Preporuke Vijeća; i ·
prijedlog Direktive. U ocjeni se
zaključuje da je najučinkovitija i najusklađenija mogućnost
da se prijedlog Komisije za Preporuku Vijeća o QFT-u prenese na nacionalnu
praksu i/ili nacionalni pravni sustav od strane država članica. Ocjenom se preporučuje državama
članicama da se pobrinu da je zaključak pisanog sporazuma o
pripravničkom stažu obavezan. Sporazum bi
uključivao informacije o obrazovnim ciljevima pripravničkog staža,
radnim uvjetima, plaći ili naknadi ili izostanku obje, pravima i obavezama
prema primjenjivom zakonodavstvu EU-a i nacionalnom zakonodavstvu, kao i
trajanju pripravništva. Dodatnim zahtjevima za transparentnost
poticala bi se kvalitetna pripravništva i/ili obeshrabrivala pripravništva koje
ne zadovoljava standarde kvalitete. Oglasi za radna mjesta za pripravništva morali
bi, prema najboljoj mogućnosti, pružati informacije o tome je li
pripravništvo plaćeno ili ne, i ako jest, o kojem se iznosu naknade troškova/dohotka
radi. Nadalje, pružatelje pripravništva traži se da otkriju koliko je
pripravnika dobilo ponudu za zaposlenje nakon završetka njihovog
pripravničkog staža. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Pravna osnova Pravna osnova ovu inicijativu su članci
su 153., 166. i 292. UFEU-a. Prema članku 292. UFEU-a Vijeće može
donijeti preporuke na temelju prijedloga Komisije u područjima nadležnosti
EU. U skladu s člankom 153. UFEU-a, Unija
podržava i nadopunjava aktivnosti država članica u području,
između ostalog, uvjeta rada, socijalne sigurnosti i zaštite radnika kao i
uključivanje osoba isključenih iz tržišta rada koje se bore sa
socijalnom izolacijom. U skladu sa sudskom praksom Suda pripravništva koja se
plaćaju obuhvaćena su člankom 153. Kako bi bila obuhvaćena i pripravništva
koja se ne plaćaju, dodan je članak 166. UFEU-a kao dodatna pravna
osnova. Sukladnoj toj odredbi, Unija provodi politiku
strukovnog osposobljavanja koja podržava i nadopunjava aktivnost države
članice, istovremeno u potpunosti poštujući odgovornost države
članice za sadržaj i organizaciju strukovnog osposobljavanja. Stoga, ovisno o tome
plaća li se pripravništvo ili ne, primjenjivat će se članak 153.,
odnosno članak 166. UFEU-a. Odredbe članka 153. UFEU-a ne primjenjuju
se na dohodak, prema članku 153., stavku 5. UFEU-a. Međutim,
posljednja provedba ne sprječava rješavanje problema u vezi
transparentnosti plaćanja, preporukom da pisani sporazum o
pripravničkom stažu jasno navodi hoće li ili pripravnik biti
plaćen ili ne. Može se napraviti usporedba s drugim
instrumentima EU-a poput Direktive 91/533/EEZ, o obavezi poslodavca da
obavijesti zaposlenika o uvjetima primjenjivim na ugovor ili radni odnos. U
članku 2. te Direktive utvrđeno je da: 1. Poslodavac je obavezan je obavijestiti zaposlenika...o
ključnim aspektima ugovora ili radnog odnosa. 2. Podaci iz...obuhvaćaju u najmanju
ruku sljedeće: (h) početni osnovni iznos, druge
sastavne elemente i učestalost plaćanja dohotka na koji zaposlenik
ima pravo…'[15] Slično tome, prijedlog Direktive o
uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u okviru transfera
unutar korporacije[16]
obraća se problemu plaćanja kao dijelu pisma zaduženja od poslodavca
ili dijelu ugovora. Izobrazba je središnji
cilj politike zapošljavanja i obrazovanja EU-a. Ona je i važan dio slobode
kretanja osoba prema članku 45. UFEU-a - temeljne slobode zaštićene
Ugovorom. S obzirom na transnacionalno obilježje pripravništva, zasebnim
djelovanjem pojedinačnih država članica ne postižu se ciljevi
predložene inicijative - sveobuhvatno poboljšanje kvalitete pripravništva koje
se provode u EU-u. Konačno, Povelja o
temeljnim pravima Europske unije sadrži i brojna prava i slobode koja mogu biti
relevantne za buduće mjere koje se tiču pripravništva, posebno
članak 21. (nediskriminacija), članak 29. (pravo pristupa službama za
zapošljavanje), članak 31. (pravedni radni uvjeti) i članak 32.
(zabrana dječjeg rada i zaštita mladih na radnom mjestu). Supsidijarnost Načelo supsidijarnosti primjenjuje se ako prijedlog ne ulazi pod
isključivu nadležnost Unije. U slučaju
pripravništva, rješenje koje se primjenjuje na čitavi EU pruža nekoliko
prednosti: (1)
Smjernice o kvaliteti koje su donijela ili
predložila različita tijela u različitim državama članicama
općenito ukazuju na slične elemente koji bi trebali biti presudni za
poboljšanje kvalitete pripravništva. To pokazuje da presudni standardi
kvalitete za pripravništva ne trebaju biti temeljno različiti s obzirom na
nacionalne prakse i lokalne uvjete. (2)
Rješenje koje bi se primjenjivalo na čitavi EU
bilo bi korisno s obzirom na mobilnost pripravnika. Mladi ljudi lakše bi
prihvatili pripravništvo u drugoj državi ukoliko bi standardi ili pravila
davali jasnu sliku onoga što ih očekuje. (3)
Iskustvo je pokazalo kako bi se, vezano za probleme
koordinacije, definicija međunarodno prihvaćenih standarda kvalitete
stvorila lakše kad bi nadnacionalne institucije prihvatile koordinacijsku ulogu
i uloga pružanja podrške Države članice mogu pojedinačno
donijeti mjere za poboljšanje kvalitete pripravništva, međutim više su
puta pozivali Komisiju da donese QFT (vidjeti zaključke triju nedavno
održanih sjednica Europskoga vijeća: prosinac 2012., veljača 2013. i
lipanj 2013.). U situaciji u kojoj se regulatorni okviri
razilaze, bilo bi korisno odrediti zajedničke stavove u pogledu definicije
pripravničkog staža i njegovih minimalnih standarda. Time bi se lakše
oblikovali regulatorni pristupi država članica jer se predloženi standardi
moraju provesti putem posebnog regulatornog pristupa. Na taj bi način EU mogao
pružiti konkretnu potporu državama članicama u provedbi smjernice za
zapošljavanje br. 8 iz strategije Europa 2020., a posebice „donošenjem
planova pomoći mladima, posebno onima koji nisu zaposleni te nisu u fazi
obrazovanja ili osposobljavanja kako bi pronašli prvi posao, stekli radno
iskustvo ili se dalje obrazovali i osposobljavali, postali naučnici, te
brzim intervencijama kod nezaposlenosti mladih“. Time bi se apostrofirala jedna
ključna prepreka prekograničnoj mobilnosti – manjak informacija u području
velike regulatorne rascjepkanosti – a Preporuka bi pomogla u potpori kroz
Easmus+[17]
i daljnji razvoj EURES-a[18]. Proporcionalnost Preporuka Vijeća
omogućava strogo poštivanje načela proporcionalnosti: Države
članice koje su u svoje zakonodavstvo ili nacionalne prakse već uvele
predložena osiguranja i elemente kvalitete ne trebaju djelovati. Države
članice slobodne su procijeniti je li razborito izaći izvan granica
predloženog QFT-a, uglavnom kako bi zaobišle pitanje minimalnog dohotka, o
kojem se u QFT-u ne govori. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Nije značajno. 5. ELEMENTI MOGUĆNOSTI Nije značajno. 2013/0431 (NLE) Prijedlog PREPORUKE VIJEĆA o kvalitativnom okviru za pripravništvo VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegove članke 153., 166., i 292., uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije, budući da: (1) Krizom su naročito
pogođeni mladi. Stope nezaposlenosti mladih dosegle su povijesne vrhunce
posljednjih godina u nekoliko država članica, bez ikakvog pokazatelja
skorog smanjenja. Poticanje mogućnosti zapošljavanja i produktivnosti
mladih ljudi ključno je za njihov ulazak na tržište rada. (2) Olakšavanje prijelaza iz
obrazovanja u zapošljavanje ključno je za poboljšanje prilika za
zapošljavanje za mlade na tržištu rada. Nužno je poboljšati obrazovanje mladih
i olakšati njihovo zapošljavanje kako bi se postigao glavni cilj strategije
Europa 2020. od 75 % zaposlenih u dobnoj skupini 20 – 64 godina. U
smjernici br. 8. politika zapošljavanja država članica države članice
poziva se da donesu „planove pomoći mladima, posebno onima koji nisu
zaposleni te nisu u fazi obrazovanja ili osposobljavanja kako bi pronašli prvi
posao, stekli radno iskustvo ili se dalje obrazovali i osposobljavali, postali
naučnici, te brzim intervencijama kod nezaposlenosti mladih“[19].
(3) Tijekom posljednja dva
desetljeća, mladima je ulazak na tržište bitno olakšan pripravničkim
stažem. (4) Socioekonomski troškovi
nastaju ako pripravništva, posebno ona koja se ponavljaju, zamjene regularno
zaposlenje, naročito na početnim pozicijama koje se obično nude
mladim osobama. Štoviše, pripravništva loše kvalitete, posebno ona s malo
obrazovnog sadržaja, ne vode do značajnih pojačanja produktivnosti
niti donose pozitivne učinke. Društveni troškovi odnose se i na
neplaćena pripravništva koja mogu ograničiti mogućnosti
zapošljavanja osoba u nepovoljnom položaju. (5) Postoji dokaz da su kvaliteta
pripravništva i ishod zapošljavanja povezani. Važnost pripravništva u
olakšavanju prijelaza na zapošljavanje ovisi o njihovoj kvaliteti u smislu
sadržaja obrazovanja i radnih uvjeta. Kvalitetna pripravništva izravno
povećavaju produktivnost, olakšavaju usklađivanje za izobrazbe i
promiču mobilnost, uključuju troškove usklađivanja za legitimne
izobrazbe i traženje izobrazba, za poduzeća i za mlade osobe. (6) Preporuka Vijeća o
uspostavljanju Jamstva za mlade[20]
poziva države članice da se pobrinu da svi mladi do 25 godina prime
kvalitetno zaposlenje, nastavak obrazovanja i naukovanje ili pripravnički
staž najviše četiri mjeseca od početka nezaposlenosti ili napuštanja
formalnog obrazovanja. (7) Očito je iz raznih
studija i anketa da problemi kvalitete utječu na značajni dio
pripravništva, najaviše kada nijedna ustanova za obrazovanje i pripravništvo
nije odgovorna za obrazovni sadržaj i radne uvijete pripravništva (tzv.
pripravništva „otvorenog tržišta“). (8) Dokazi pokazuju da se
značajnom dijelu pripravnika daju manje zahtjevi zadaci bez
zadovoljavajućeg obrazovnog sadržaja. Kvalitetnom pripravništva mora se
pružiti solidan i značajan obrazovni sadržaj, posebno određivanjem
specifičnih vještina koje se stječu, nadgledanjem pripravništva i
mentorstvom pripravnika kao i praćenjem njegovog/njezinog napretka. (9) Postoje problemi i u odnosu
na uvjete rada, odnosno dugi radni dan, socijalno osiguranje od zdravstvenih
rizika i nesreće na radnom mjestu, niski dohodak i/ili mala naknada
troškova ili njihov izostanak, nejasnoće u pravnim sustavima i produljeno
trajanje pripravništva. (10) Pripravništvo je diljem Unije
trenutno regulirana na vrlo različite načine. Kada se primjenjuje
regulacija, ona pruža različite elemente kvalitete ili različite
provedbe prakse, dok u nekim državama članicama i sektorima pripravništva
i dalje nisu regulirana. Značajni dio pružatelja pripravništva koriste
pripravnike za neplaćeni rad ili rad uz manje troškove, što je često
uzrokovano nedostatkom regulacijskog okvira ili instrumenta, ili manjkom
transparentnosti s obzirom na radne uvjete pripravništva i njihove obrazovne
sadržaje. (11) Kvalitativnim okvirom za
pripravništvo podržava se poboljšanje radnih uvjeta i obrazovnog sadržaja
pripravništva. Zaključak pisanog sporazuma o pripravničkom stažu koji
utvrđuje obrazovne ciljeve, primjerene radne uvjete, prava i obaveze i
razumno trajanje pripravništva sačinjava glavni element kvalitativnog
okvira za pripravništvo. (12) Nedostatak informacija jedan
je od uzroka loše kvalitete pripravništva i puno je rašireniji problem u vezi s
pripravništvom nego s stvarnim zapošljavanjem. Zahtjevi za povećanom
transparentnosti oglasa ili obavijesti slobodnih mjesta za pripravnički
staž pomogli bi poboljšati radne uvjete i potaknuti prekograničnu
mobilnost. (13) Socijalni partneri igraju
ključnu ulogu u izradi, provedbi i nadzoru politike i programa izobrazbe.
Suradnja između socijalnih partnera i odgovarajućih vlasti može
pružiti mladima ciljane informacije o raspoloživim prilikama za zapošljavanje i
vještinama potrebnim na tržištu rada, kao i o pravima i odgovornostima
pripravnika. Uz to, socijalni partneri mogu imati ulogu u olakšavanju provedbe
QFT-a, naročito objašnjavanjem i davanjem na raspolaganje jednostavnog i
sažetog modela sporazuma o pripravničkom stažu, osobito za upotrebu od
strane mikro poduzeća koji je skrojen prema njihovim potrebama. U njihovom
Okviru djelovanja za zapošljavanje mladih od srpnja 2013. europski su socijalni
partneri primili na znanje namjeru Komisije da predloži Preporuku Vijeća o
europskom kvalitativnom okviru za pripravništvo te su najavili kako će
podržati države članice u njihovim naporima da poboljšaju kvalitetu
pripravništva. (14) Jedan od izazova je
povećanje prekogranične mobilnosti pripravnika u Uniji kako bi se
potaklo stvaranje pravog europskog tržišta rada. Postojeće razlike u
uređenju predstavljaju prepreku razvoju prekogranične mobilnosti
pripravnika. Štoviše, u nekim slučajevima, administracijske i pravne
prepreke prekograničnoj mobilnosti pripravnika utječu na nekoliko
država članica koje primaju pripravnike. Kvalitativnim okvirom za
pripravništvo olakšava se pristup transnacionalnim preporukama. (15) Razvojem kvalitativnog okvira
za pripravništvo doprinosi se transparentnosti. Osim toga, podržava se širenje
EURES-a na pripravništva i na taj način olakšava mobilnost i pomaže
poduprijeti mobilnost pripravnika koju pruža Erasmus+. (16) Programi koji nude i
promiču pripravništva za mlade mogu tražiti financijsku potporu Europskih
fondova. Uz to, Inicijativom za zapošljavanje mladih podržava se pripravništvo
u kontekstu Jamstva za mlade, ciljajući na mlade iz područja Unije
koja su najviše pogođena nezaposlenošću mladih i koju sufinancira
Europski socijalni fond (ESF) 2014-20. Inicijativa za zapošljavanje mladih i
ESF mogu se iskoristiti kako bi se povećao broj i kvaliteta planova za
pripravništva država članica. To uključuje moguće povećanje
troška pripravništva uključujući, pod određenim uvjetima, i
povećanje dijela naknade. Nadalje, u okviru njih mogu se izdvojiti
sredstva za druge oblike izobrazbi za mlade osim pripravništva, primjerice za
jezične tečajeve. (17) Komisija je pokrenula posebno
Program tehničke pomoći ESF-a kojim se pomaže državama članicama
da uspostave planove za pripravništvo uz podršku ESF-a. Ovaj Programom
tehničke pomoći ESF-a pružaju se strateški i operativni savjeti i
savjeti o politikama nacionalnim i regionalnim vlastima uzimajući u obzir
uspostavu novih planova za pripravništvo ili modernizaciju postojećih
planova. (18) Vijeće je u svojoj
Rezoluciji o strukturiranom dijalogu o zapošljavanju mladih u svibnju 2011.
izjavilo da „je kvalitativni okvir za pripravništvo potreban kako bi se
osigurala obrazovna vrijednost takvog iskustva”. (19) Zaključci Vijeća iz
lipnja 2011. o „Promicanju zapošljavanja mladih u svrhu postizanja ciljeva
strategije Europa 2020.“ pozivaju Komisiju da „pruži smjernice o uvjetima
visoke kvalitete pripravništva u kvalitativnom okviru za pripravništvo“[21]. (20) Europski parlament je u lipnju
2012., u svojoj „Rezoluciji o oporavku s visokim stupnjem zaposlenosti“[22] pozvao Komisiju da
predstavi što je prije moguće „prijedlog za Preporuku Vijeća o
kvalitativnom okviru za pripravništvo“ i da definira „minimalne standarde za
potporu i prihvaćanje prijedloga o pripravništvu visoke kvalitete“. (21) Europsko Vijeće je na
sjednici od lipnja 2012. pozvalo Komisiju da ispita mogućnost širenja
portala EURES na pripravništva.[23] (22) U skladu s zaključcima
Europskog Vijeća iz prosinca 2012. poziva se Komisija da „ubrzano
završi kvalitativni okvir za pripravništvo“ (23) U paketu mjera za
zapošljavanje mladih od prosinca 2012. Komisija je pokrenula konzultacije
QFT-u. Socijalni partneri EU-a su u svom odgovoru obavijestili Komisiju da nisu
htjeli pokrenuti pregovore za autonomni sporazum prema članku 154. UFEU-a[24]. (24) U lipnju 2013. Europsko
Vijeće je ponovno potvrdilo da bi „kvalitativni okvir za pripravništvo
trebao biti uspostavljen početkom 2014.“ (25) Kvalitativni okvir važna je
referentna točka za određivanje ponude pripravništva dobre kvalitete
prema Preporuci Komisije o uspostavljanju Jamstva za mlade. (26) Sukladno Godišnjem pregledu
rasta iz 2014.[25]
„potrebno je olakšati prijelaz iz škole na posao, vodeći posebno
računa o tome da se poveća dostupnost kvalitetnijih pripravništva i
naukovanja.” (27) U svrhu ove Preporuke,
pripravništva su shvaćena kao ograničeno razdoblje radne prakse,
dogovoreno između pripravnika i pružatelja pripravništva bez
uključivanja treće strane, a koje uključuje element učenja
s ciljem stjecanja praktičnog iskustva prije prelaska na pravo radno
mjesto (pripravništva „otvorenog tržišta”). (28) Ovom bi se Preporukom trebala
obuhvatiti sva pripravništva „otvorenog tržišta” bez obzira plaćaju li se
ili ne. (29) Ovom se Preporukom ne
obuhvaćaju stručne radne prakse koje su dio akademskog kurikuluma,
formalnog obrazovanja ili tečaja osposobljavanja. Pripravništva čiji
je sadržaj reguliran nacionalnim zakonom i čije je pohađanje uvjet za
stjecanje sveučilišne diplome ili za pristup određenoj profesiji
(npr. u okviru studija medicine, arhitekture) nisu obuhvaćene ovom
Preporukom. OVIME PREPORUČUJE DRŽAVAMA
ČLANICAMA DA: (1)
poboljšaju kvalitetu pripravništva „otvorenog
tržišta”, posebno s obzirom na obrazovni sadržaj i radne uvjete, s ciljem
olakšavanja prijelaza mladih osoba s obrazovanja na posao donošenjem unutar
svojeg zakonodavstva ili nacionalne prakse slijedeća načela za
kvalitativni okvir za pripravništvo: Zaključak o pisanom sporazumu o
pripravničkom stažu (2)
zahtijevaju da se pripravnički staž temelji na
pisanom sporazumu zaključenom prije pripravništva između pripravnika
i pružatelja pripravništva; (3)
osiguraju da sporazumi o pripravničkom stažu
ukazuju na obrazovne ciljeve, radne uvjete, pitanje osiguravanja dohotka ili
naknade pripravniku od strane pružatelja pripravništva, prava i obaveze
uključenih strana prema primjenjivom zakonodavstvu Unije i nacionalnom
zakonodavstvu, kao i na trajanje pripravništva, kako je navedeno u preporukama 4
– 12;
Ciljevi učenja (4)
promiču najbolju praksu s obzirom na ciljeve
učenja kako bi se pomoglo mladima da steknu praktično iskustvo i
primjerene vještine; zadaci koji se dodjeljuju pripravnicima trebali bi
omogućiti postizanje ovih ciljeva; (5)
ohrabriti pružatelje pripravništva da odrede
mentora za svakog pripravnika koji će ga voditi kroz dodijeljene zadatke i
nadzirati njezin/njegov napredak;
Radni uvjeti (6)
osiguraju poštivanje prava pripravnika u skladu s
primjenjivim zakonodavstvom Unije i nacionalnom zakonodavstvu, kao i njihovi
radni uvjeti, uključujući primjenjiva ograničenja za
najveći broj tjednih radnih sati, najmanja dnevna i tjedna razdoblja
odmora i najmanji broj dana za odmor. (7)
zahtijevaju od pružatelja pripravništva da razjasne
pokrivenost zdravstvenog osiguranja i osiguranja od nesreće na radnom
mjestu te bolovanja; (8)
osiguraju da sporazum o pripravničkom stažu
jasno ukazuje da li je određivanje dohotka i/ili naknade troškova
primjenjivo, i ako jest, koji je njihov iznos.
Prava i obaveze (9)
osiguraju da sporazum o pripravničkom stažu
propisuje prava i obaveze pripravnika i pružatelja pripravništva,
uključujući prema potrebi pravilo o povjerljivosti i pravo na
intelektualno vlasništvo pružatelja pripravništva
Razumno trajanje (10)
ograniče razumno trajanje pripravništva koje u
pravilu ne prelazi šest mjeseci, osim u slučajevima kada je produljenje
opravdano, primjerice kod programa obuke za zapošljavanje unutar organizacije,
ili kada se radi o pripravništvu koja se pohađa u drugoj državi
članici; (11)
razjasne okolnosti i uvjete prema kojima
pripravništvo može biti produljeno ili obnovljeno nakon što je prvotni sporazum
o pripravničkom stažu istekao; (12)
potiču praksu navođenja u sporazumu o
pripravničkom stažu da i pripravnik i pružatelj pripravništva mogu
okončati pripravnički staž pisanom obavijesti dva tjedna unaprijed;
Pravilno priznanje pripravništva (13)
potiču pružatelje pripravništva da potvrdom ili
pismom preporuke potvrde znanje, vještine i sposobnosti stečene tijekom
pripravničkog staža;
Zahtjevi transparentnosti (14)
osiguraju da pružatelji pripravništva navode u
svojim obavijestima i oglasima za slobodna mjesta informacije o uvjetima
pripravništva, posebno primjenjuje li se određivanje dohotka i/ili naknade
troškova i socijalna pokrivenost, i osiguraju da službe za zapošljavanje
primjenjuju zahtjeve transparentnosti i pružaju odgovarajuće profesionalno
usmjerenje;
Socijalni partneri (15)
promiču aktivno sudjelovanje socijalnih
partnera u provedbi kvalitativnog okvira za pripravništvo Prekogranična pripravništva (16)
olakšaju prekograničnu mobilnost pripravnika u
Europskoj uniji inter alia, pojašnjavanjem nacionalnog pravnog okvira za
pripravništva otvorenog tržišta i uspostavljanje jasnih pravila o primanju
pripravnika iz, i slanja pripravnika u, druge države članice i smanjenjem
administrativnih formalnosti; (17)
promiču upotrebu proširene EURES mreže i
razmjene informacija o pripravništvu putem EURES portala i poticati službe za
zapošljavanje da postave informacije o slobodnim mjestima za pripravnički
staž na portalu EURES-a;
Upotreba Europskih strukturnih i investicijskih fondova (18)
iskoriste Europske strukturne i investicijske
fondove, tj. Europski socijalni fond i Europski fond za regionalni razvoj u
sljedećem programskom razdoblju 2014. - 2020. te prema potrebi Inicijativu
zapošljavanja mladih u svrhu povećanja broja i kvalitete pripravništva,
uključujući putem učinkovitih partnerstava sa svim
odgovarajućim zainteresiranim stranama;
Provedba kvalitativnog okvira za pripravništvo (19)
provedu kvalitativni okvir za pripravništvo što je
prije moguće, najkasnije do kraja 2014.; (20)
odrede javnu vlast koja vodi provedbu i komunicira
Komisiji na koji se način QFT-i provode; (21)
promiču aktivno sudjelovanje službi za
zapošljavanje, obrazovnih institucija i pružatelja pripravništva u provedbi
kvalitativnog okvira za pripravništvo;
NAPOMINJE DA KOMISIJA NAMJERAVA:
(22)
održavati blisku suradnju s državama
članicama, socijalnim partnerima i drugim zainteresiranim stranama s
obzirom na brzu provedbu ove Preporuke; (23)
nadzirati provedbu kvalitativnog okvira za
pripravništvo slijedom ove Preporuke i analizirati utjecaj politika na snazi; (24)
izvješćivati o napretku u provedbi Preporuke
na temelju informacija iz država članica; (25)
surađivati s državama članicama,
socijalnim partnerima, službama za zapošljavanje i organizacijama mladih i
pripravnika u svrhu promicanja ove Preporuke; (26)
poticati i podržavati države članice,
uključujući promicanje razmjene najboljih praksi između njih,
iskoristiti Europski socijalni fond i Europski regionalni razvojni fond i druge
europske fondove za programsko razdoblje 2014. - 2020. u svrhu povećanje
broja i kvalitete pripravništva; (27)
nastaviti s naporima da se poveća broj ponuda
za transnacionalna pripravništva pod programom Erasmus+; (28)
raditi zajedno s državama članicama prema
uključenju pripravništva u EURES i postaviti web-stranicu o
nacionalnim pravnim okvirima za pripravništva. Sastavljeno u Bruxellesu, Za
Vijeće Predsjednik [1] COM(2012) 727 završna verzija, 5.12.2012. [2] COM(2012) 728 završna verzija, 5.12.2012. [3] EP 2009/2221(INI), 6.7.2010. i Rezolucija 2012/2647(RSP). [4] Zaključci Europskog vijeća od prosinca 2012.,
veljače 2013. I lipnja 2013. [5] SWD(2012) 407 završna verzija, 5.12.2012. [6] Prema izvješću o Minimalnim nacionalnim dohocima (2011)
Komisije za niska primanja Ujedinjene Kraljevine, pripravništvo sve
češće navodi se kao preduvjet za zapošljavanje. [7] Komisija za niska primanja Ujedinjene Kraljevine u izvješću
iz 2013. navodi “široko raširenu praksu neplaćanja minimuma za položaje
koji djeluju kao zaposlenje”. [8] Anketa Eurobarometra provedena 2013. pokazuje da je samo
9 % pripravništva održano u inozemstvu. [9] www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf [10] COM(2012) 729 završna verzija, 5.12.2012. [11] Preporuka Vijeća o uspostavi Jamstva za mlade; 2013/C
120/01; 22.4.2013. [12] Obrazovni sadržaj, između ostalog, može obuhvatiti
početnu izobrazbu, jasno objašnjenje/opis rada organizacije i glavnih
problema u tom sektoru i dodjeljivanje mentora da prati rad pripravnika i
usmjeri ga. [13] SWD(2012) 407 završna verzija, 5.12.2012. [14] SWD(2013) 495 završna verzija, 4.12.2013. [15] Člankom 3. iste Direktive zahtjeva se da su
informacije na raspolaganju zaposlenicima u pisanom obliku, ne kasnije od 2
mjeseca od zapošljavanja. [16] COM(2010) 378 završna verzija, 13.7.2010. [17] Od 1. siječnja 2014. Erasmus+ postat će novi
program EU-a za financiranje u području obrazovanja, osposobljavanja,
mladih i sporta. imat će novu, moderniziranu strukturu koja će
obuhvaćati trenutačne programe financiranja u sektoru,
uključujući program cjeloživotnog učenja (programi Comenius,
Leonardo, Erasmus, Grundtvig i Transversal), program Mladi na djelu, Jean
Monnet, Tempus i Erasmus Mundus. [18] EURES je mreža za suradnju između Europske komisije i
javnih službi za zapošljavanje u državama članicama. Portalom EURES-a
pruža radnicima, zaposlenicima, a uskoro i pripravnicima i pružateljima
pripravništva informacije o poslovima, pripravništvima i mogućnostima
učenja u čitavoj Europi. [19] Odluka Vijeća o Smjernicama
politika zapošljavanja država članica; 2010/707/EU; 21.10.2010. [20] Preporuka Vijeća o uspostavi Jamstva za mlade; 2013/C
120/01; 22.4.2013. [21] Zaključci Vijeća 11838/11 ‘Promicanje
zapošljavanja mladih u svrhu postizanja ciljeva strategije Europa 2020.’ od 17.6.2011. [22] Rezolucija 2012/2647(RSP). [23] EUCO 76/12 od 28/29. lipnja 2012. [24] COM(2012) 727 završna verzija, 11.12.2012. [25] COM(2013) 800 završna verzija, 13.11.2013.