15.7.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 251/48 |
UREDBA (EU) 2021/1148 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 7. srpnja 2021.
o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. i članak 79. stavak 2. točku (d),
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1) |
Cilj Unije da osigura visoku razinu sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebao bi se postići, među ostalim, zajedničkim mjerama o prelasku osoba preko unutarnjih granica, graničnoj kontroli na vanjskim granicama i zajedničkoj viznoj politici, pri čemu se istodobno treba očuvati osjetljiva ravnoteža između slobodnog kretanja osoba, s jedne strane, i sigurnosti, s druge strane. |
(2) |
U skladu s člankom 80. UFEU-a politike Unije koje se odnose na graničnu kontrolu, azil i useljavanje i njihova provedba uređene su načelom solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, uključujući njihove financijske implikacije. |
(3) |
U Rimskoj deklaraciji, koja je potpisana 25. ožujka 2017., čelnici 27 država članica potvrdili su svoju predanost osiguravanju sigurne i zaštićene Europe i izgradnji Unije u kojoj se svi građani osjećaju sigurnima i mogu se slobodno kretati, u kojoj su vanjske granice zaštićene, koja ima učinkovitu, odgovornu i održivu migracijsku politiku kojom se poštuju međunarodni standardi te Europe koja je odlučna boriti se protiv terorizma i organiziranog kriminala. |
(4) |
Sva djelovanja financirana u okviru Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike („Instrument”), uspostavljenog ovom Uredbom, uključujući ona koje se provode u trećim zemljama, trebala bi se provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima utvrđenima u pravnoj stečevini Unije i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) te bi trebala biti u skladu s međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke, osobito osiguravanjem poštovanja načelâ nediskriminacije i zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. |
(5) |
Cilj politike Instrumenta razvoj je i provedba snažnog i djelotvornog europskog integriranog upravljanja granicama na vanjskim granicama, čime se doprinosi osiguravanju visoke razine unutarnje sigurnosti u Uniji, uz istodobnu zaštitu slobodnog kretanja osoba unutar nje te potpuno poštovanje relevantne pravne stečevine Unije i međunarodnih obveza Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke. |
(6) |
Europsko integrirano upravljanje granicama, koje provodi europska granična i obalna straža uspostavljena Uredbom (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća (3), podijeljena je odgovornost Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama, uključujući službenike obalne straže u mjeri u kojoj izvršavaju zadaće nadzora državne granice. Njime bi se trebalo doprinijeti olakšavanju zakonitih prelazaka granice, sprečavanju i otkrivanju nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta te djelotvornom upravljanju migracijskim tokovima. |
(7) |
U Komunikaciji Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu olakšavanje zakonitih putovanja uz istodobno sprečavanje nezakonitih migracija i sigurnosnih rizika utvrđeno je kao jedan od glavnih ciljeva pristupa Unije iznesenog u toj komunikaciji. |
(8) |
Financijska potpora iz proračuna Unije neophodna je za provedbu europskog integriranog upravljanja granicama kojim će se državama članicama, postupajući uz puno poštovanje temeljnih prava, pružiti potpora u učinkovitom upravljanju prelascima vanjskih granica i rješavanju budućih izazova na tim granicama što bi doprinijelo borbi protiv teških kaznenih djela s prekograničnom dimenzijom. |
(9) |
Državama članicama trebalo bi pružiti odgovarajuću financijsku potporu Unije radi promicanja provedbe europskog integriranog upravljanja granicama i osiguravanja stvarne primjene europskog integriranog upravljanja granicama. Europsko integrirano upravljanje granicama sastoji se od, među ostalim, sljedećih elemenata utvrđenih u Uredbi (EU) 2019/1896: nadzora državne granice; operacija traganja i spašavanja tijekom zaštite državne granice; analize rizika; suradnje među državama članicama, uključujući potporu koju koordinira Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu; međuagencijske suradnje, uključujući redovitu razmjenu informacija; suradnje s trećim zemljama; tehničkih i operativnih mjera unutar schengenskog područja koje se odnose na nadzor državne granice i koje su oblikovane tako da se njima bolje rješava pitanje nezakonitog useljavanja i suzbija prekogranični kriminalitet; upotrebe najsuvremenije tehnologije; mehanizma za kontrolu kvalitete i mehanizama solidarnosti. |
(10) |
Instrumentom bi se trebala moći pružiti potrebna potpora državama članicama za provedbu zajedničkih minimalnih standarda za zaštitu vanjskih granica, u skladu s odgovarajućim nadležnostima država članica, Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i Komisije. |
(11) |
Budući da carinska tijela država članica preuzimaju sve veći broj zadaća koje često obuhvaćaju i područje sigurnosti te se odvijaju na vanjskim granicama, važno je poticati međuagencijsku suradnju kao sastavnicu europskog integriranog upravljanja granicama u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896. Komplementarnost provedbe nadzora granica i carinskih provjera na vanjskim granicama potrebno je osigurati pružanjem odgovarajuće financijske potpore Unije državama članicama. Međuagencijskom suradnjom neće se samo postrožiti carinske provjere u cilju borbe protiv svih oblika krijumčarenja, već će se i olakšati zakonita trgovina i zakonita putovanja te doprinijeti sigurnoj i učinkovitoj carinskoj uniji. |
(12) |
Stoga je potrebno uspostaviti fond koji će biti sljednik Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog uredbama (EU) br. 513/2014 (4) i (EU) br. 515/2014 (5) Europskog parlamenta i Vijeća osnivanjem, među ostalim, Fonda za integrirano upravljanje granicama („Fond”). |
(13) |
Zbog pravnih posebnosti glave V. UFEU-a i različitih pravnih osnova koje se primjenjuju u vezi s politikama o vanjskim granicama i o carinskim provjerama, pravno nije moguće uspostaviti Fond kao jedinstveni instrument. |
(14) |
Stoga bi Fond trebalo uspostaviti kao sveobuhvatan okvir za financijsku potporu Unije u području upravljanja granicama i vizne politike koji bi obuhvaćao Instrument kao i instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljen Uredbom (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Taj bi okvir trebalo dopuniti Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (7), na koju bi ova Uredba trebala upućivati u pogledu pravilâ o podijeljenom upravljanju. |
(15) |
Instrument bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima njegovih prethodnika, Fonda za vanjske granice za razdoblje od 2007. do 2013., uspostavljenog Odlukom br. 574/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), i Instrumenta za financijsku potporu za vanjske granice i vize u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020., uspostavljenog Uredbom (EU) br. 515/2014, te bi ga trebalo proširiti kako bi se uzeo u obzir novi razvoj događaja. |
(16) |
U svrhu osiguravanja ujednačenog i visokokvalitetnog nadzora vanjskih granica te olakšavanja zakonitih putovanja preko vanjskih granica Instrument bi trebao doprinijeti razvoju europskog integriranog upravljanja granicama koje obuhvaća mjere povezane s politikama, zakonodavstvom, sustavnom suradnjom, podjelom tereta, procjenom situacije i promjenjivih okolnosti u vezi s prijelazima na kojima nezakoniti migranti prelaze granicu, osobljem, opremom i tehnologijom, koje nadležna tijela država članica i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu mogu poduzeti na različitim razinama, u suradnji s ostalim akterima poput drugih tijela, ureda i agencije Unije, posebno u suradnji s Agencijom Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) osnovanom Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (9), Agencijom Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) osnovanom Uredbom (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i, prema potrebi, trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. |
(17) |
Instrument bi trebao doprinijeti poboljšanju učinkovitosti obrade viza u smislu olakšavanja viznih postupaka za osobe koje putuju u dobroj vjeri te u smislu utvrđivanja i procjene sigurnosnih rizika i rizika povezanih s nezakonitim migracijama. Instrumentom bi se trebala osobito pružati financijska pomoć za potporu digitalizaciji obrade viza kako bi se osigurali brzi i sigurni vizni postupci prilagođeni strankama od kojih će imati koristi i podnositelji zahtjevâ za izdavanje viza i konzulati. Instrument bi također trebao služiti osiguravanju široke pokrivenosti konzularnim uslugama diljem svijeta. Instrumentom bi se također trebale obuhvatiti ujednačena provedba i modernizacija zajedničke vizne politike te mjere koje proizlaze iz Uredbe (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (11), kao i pomoć državama članicama u izdavanju viza, među ostalim i viza s ograničenom područnom valjanošću koje se izdaju iz humanitarnih razloga, razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza u skladu s pravnom stečevinom Unije koja se odnosi na vize. |
(18) |
Instrumentom bi se trebale podupirati mjere povezane s nadzorom vanjskih granica na državnom području zemalja koje primjenjuju schengensku pravnu stečevinu kao dio provedbe europskog integriranog upravljanja granicama, kojima bi se osnažilo cjelokupno funkcioniranje schengenskog područja. |
(19) |
Radi poboljšanja upravljanja vanjskim granicama, olakšavanja zakonitih putovanja, doprinošenja sprečavanju i suzbijanju nezakonitih prelazaka granice, provedbe zajedničke vizne politike i doprinošenja visokoj razini sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Unije, Instrumentom bi se trebao podupirati razvoj opsežnih informacijskih sustava u skladu s pravom Unije u području upravljanja granicama. Njime bi također trebalo podupirati uspostavu interoperabilnosti, kako je utvrđeno u uredbama (EU) 2019/817 (12) i (EU) 2019/818 (13) Europskog parlamenta i Vijeća, u državama članicama među informacijskim sustavima Unije, naime između sustava ulaska/izlaska (EES) uspostavljenog Uredbom (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća (14), viznog informacijskog sustava (VIS) uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 767/2008, europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Eurodaca uspostavljenog Uredbom (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16), Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) uspostavljenog uredbama (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) i (EU) 2018/1862 (19) Europskog parlamenta i Vijeća i centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (ECRIS-TCN) uspostavljenog Uredbom (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća (20) kako bi se ti informacijski sustavi Unije i njihovi podaci međusobno nadopunjavali. Instrumentom bi nakon provedbe komponenata interoperabilnosti na središnjoj razini trebalo doprinijeti i potrebnom razvoju na nacionalnoj razini, naime europskog portala za pretraživanje (ESP), zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih podataka (zajednički BMS), zajedničkog repozitorija podataka o identitetu (CIR) i detektora višestrukih identiteta (MID). |
(20) |
Kako bi se ostvarile koristi od znanja i stručnosti decentraliziranih agencija s nadležnošću u područjima upravljanja granicama, vizne politike i opsežnih informacijskih sustava, Komisija bi trebala pravodobno uključiti relevantne agencije u rad Odbora za fondove za unutarnje poslove uspostavljenog ovom Uredbom, osobito na početku i na sredini programskog razdoblja. Komisija bi, prema potrebi, također trebala moći uključiti relevantna tijela, urede i agencije Unije u praćenje i evaluaciju, posebno kako bi se osiguralo da su djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i dogovorenim prioritetima Unije. Instrumentom bi se trebale nadopuniti i osnažiti aktivnosti kojima se provodi europsko integrirano upravljanje granicama u skladu s načelom podijeljene odgovornosti i solidarnosti između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu koje čine dva stupa europske granične i obalne straže. To osobito znači da bi države članice pri sastavljanju svojih programa koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja trebale uzeti u obzir analitičke alate i operativne i tehničke smjernice koje je izradila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, kao i program osposobljavanja, koji je izradila ta agencija, poput zajedničkog osnovnog izvedbenog programa za osposobljavanje službenikâ graničnog nadzora, uključujući sastavnice tog izvedbenog programa koje se odnose na temeljna prava i pristup međunarodnoj zaštiti. Komisija bi se, u svrhu razvoja komplementarnosti između svojih zadaća i dužnosti država članica povezanih s nadzorom vanjskih granica te osiguravanja dosljednosti i izbjegavanja troškovne neučinkovitosti, trebala pravodobno savjetovati s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu o nacrtima programa koje dostave države članice u mjeri u kojoj su ti nacrti u nadležnosti te agencije, a posebno o aktivnostima koje se financiraju u okviru operativne potpore. |
(21) |
U mjeri u kojoj to zatraže pogođene države članice, Instrumentom bi trebalo podupirati provedbu pristupa putem žarišnih točaka kako je opisan u Komunikaciji Komisije od 13. svibnja 2015. naslovljenoj „Europski migracijski program” i koji je Europsko vijeće potvrdilo 25. i 26. lipnja 2015. te koji je dodatno pojašnjen u Uredbi (EU) 2019/1896. Pristupom putem žarišnih točaka pruža se operativna potpora državama članicama koje su suočene s nerazmjernim migracijskim izazovima na vanjskim granicama. Njime se nudi integrirana, sveobuhvatna i ciljana pomoć u duhu solidarnosti i podijeljene odgovornosti. |
(22) |
Ako se utvrde ranjivosti ili rizici, a posebno nakon schengenske evaluacije u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 (21), dotična država članica trebala bi se u duhu solidarnosti i podijeljene odgovornosti za zaštitu vanjskih granica primjereno suočiti s tim pitanjem upotrebom sredstava u okviru svojeg programa kako bi provela preporuke donesene na temelju te uredbe i u skladu s procjenom ranjivosti koju provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896. |
(23) |
Instrumentom bi trebalo pružiti financijsku pomoć onim državama članicama koje u potpunosti primjenjuju odredbe schengenske pravne stečevine o vanjskim granicama i vizama i onim državama članicama koje se pripremaju za puno sudjelovanje u Schengenu te bi ga države članice trebale upotrebljavati u interesu zajedničke politike Unije o upravljanju vanjskim granicama. |
(24) |
Iako se Instrumentom podupiru ulaganja država članica u upravljanje granicama, njime se ne bi trebala pružati sredstva za novu, trajnu infrastrukturu i zgrade na unutarnjim granicama na kojima kontrole još nisu ukinute. Međutim, na tim bi granicama Instrumentom trebalo poduprijeti ulaganja u pokretnu infrastrukturu za nadzor državne granice i održavanje, ograničeno poboljšanje ili zamjenu postojeće infrastrukture, koja su potrebna radi održavanja usklađenosti s Uredbom (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (22). |
(25) |
U skladu s Protokolom br. 5 uz Akt o pristupanju iz 2003. o kopnenom tranzitu osoba između Kalinjingradske oblasti i drugih dijelova Ruske Federacije, iz Instrumenta bi se trebali snositi svi dodatni troškovi koji nastanu pri provedbi posebnih odredaba pravne stečevine Unije u vezi s takvim tranzitom, odnosno uredbama Vijeća (EZ) br. 693/2003 (23) i (EZ) br. 694/2003 (24). Međutim, potreba za kontinuiranom financijskom potporom zbog nenaplaćenih pristojbi trebala bi ovisiti o viznom režimu koji je na snazi između Unije i Ruske Federacije. |
(26) |
Kako bi doprinijele ostvarenju cilja politike Instrumenta, države članice trebale bi osigurati da njihovi programi uključuju djelovanja koja su usmjerena na sve specifične ciljeve Instrumenta te da se raspodjelom sredstava među specifičnim ciljevima osigurava mogućnost ostvarenja tih ciljeva. |
(27) |
U skladu s načelom učinkovitosti trebalo bi nastojati ostvariti sinergije i dosljednost s drugim fondovima Unije te izbjegavati preklapanje među djelovanjima. |
(28) |
Vraćanje državljana trećih zemalja na koje se primjenjuju odluke o vraćanju koje je izdala država članica jedan je od elemenata europskog integriranog upravljanja granicama predviđenog u Uredbi (EU) 2019/1896. Međutim, zbog njihove naravi i cilja, mjere u području vraćanja nisu obuhvaćene područjem primjene potpore iz Instrumenta, već su obuhvaćene Uredbom (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća (25). |
(29) |
Kako bi se potvrdila važna uloga carinskih tijela država članica na vanjskim granicama i osiguralo da su tim tijelima na raspolaganju dostatna sredstva za provedbu širokog raspona njihovih zadaća na tim granicama, instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere trebao bi tim nacionalnim tijelima osigurati potrebna sredstva za ulaganje u opremu za provedbu carinskih provjera te u opremu koja može služiti u druge svrhe uz carinske provjere, primjerice za nadzor državne granice. |
(30) |
Većina opreme za carinske provjere i sustava informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) mogli bi biti uvijek ili povremeno prikladni za kontrolu usklađenosti s drugim pravnim aktima Unije, kao što su odredbe o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Stoga je Fond osmišljen kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata čija su područja primjene u pogledu kupnje opreme zasebna, ali komplementarna. S jedne strane, Instrumentom će se financijski podupirati oprema i sustavi IKT-a čija je primarna svrha integrirano upravljanje granicama te će se također omogućiti njihova upotreba u komplementarnom području carinskih provjera. S druge strane, instrumentom za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere pružat će se financijska potpora za opremu prvenstveno namijenjenu za carinske provjere te će se također omogućiti njezina upotreba za dodatne svrhe, kao što su nadzor državne granice i sigurnost. Takvom raspodjelom uloga poticat će se međuagencijska suradnja kao element europskog integriranog upravljanja granicama, kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2019/1896, čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje da surađuju i čime se optimalno iskorištava učinak proračuna Unije dijeljenjem i interoperabilnošću opreme za provjere. |
(31) |
Zaštita državne granice na moru jedna je od funkcija koju na pomorskom području Unije obavljaju službenici obalne straže. Nacionalna tijela koja obavljaju funkcije obalne straže nadležna su i za širok raspon zadaća koje bi mogle uključivati, među ostalim, pomorsku sigurnost, zaštitu, operacije traganja i spašavanja, nadzor državne granice, kontrolu ribarstva, carinske provjere, općenito izvršavanje zakonodavstva i zaštitu okoliša. Zbog njihova širokog raspona funkcije obalne straže u djelokrugu su različitih politika Unije, koje bi trebale težiti ostvarenju sinergija kako bi se postigli što djelotvorniji i učinkovitiji rezultati. |
(32) |
Pri provedbi djelovanja financiranih u okviru Instrumenta i povezanih sa zaštitom morske državne granice, države članice trebale bi posebnu pozornost pridavati svojim međunarodnim obvezama u pogledu operacija traganja i spašavanja na moru. U tom bi pogledu trebalo biti moguće opremu i sustave za koje se prima potpora u okviru Instrumenta upotrebljavati u operacijama traganja i spašavanja u situacijama do kojih bi moglo doći tijekom operacija zaštite državne granice na moru. |
(33) |
Osim suradnje na razini Unije u području funkcija obalne straže između Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, Europske agencije za pomorsku sigurnost osnovane Uredbom (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (26) i Europske agencije za kontrolu ribarstva osnovane Uredbom (EU) 2019/473 Europskog parlamenta i Vijeća (27), trebalo bi također postići bolju koherentnost aktivnosti na pomorskom području na nacionalnoj razini. Sinergije među različitim akterima u pomorskom okruženju trebale bi biti u skladu s europskim integriranim upravljanjem granicama i strategijama u području pomorske sigurnosti. |
(34) |
Kako bi se ojačale komplementarnost i dosljednost pomorskih aktivnosti, izbjeglo udvostručivanje napora i ublažila proračunska ograničenja u području skupih aktivnosti kao što je pomorsko područje, trebalo bi biti moguće dodatno upotrebljavati Instrument i za potporu pomorskim operacijama višenamjenske prirode. |
(35) |
Oprema i sustavi IKT-a koji se financiraju u okviru Instrumenta trebali bi se moći upotrebljavati i za ostvarenje ciljeva Fonda za unutarnju sigurnost uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1149 Europskog parlamenta i Vijeća (28) i Fonda za azil, migracije i integraciju uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1147 Takva oprema i takvi sustavi IKT-a trebali bi ostati dostupni i upotrebljivi za djelotvorne i sigurne aktivnosti nadzora državne granice, a upotreba takve opreme i takvih sustava IKT-a za ciljeve Fonda za unutarnju sigurnost i Fonda za azil, migracije i integraciju trebala bi biti vremenski ograničena. |
(36) |
Instrument bi trebao, u skladu sa svojim specifičnim ciljevima, prvenstveno služiti unutarnjoj politici Unije. Instrumentom bi se istodobno trebalo moći, prema potrebi, podupirati djelovanja u skladu s prioritetima Unije u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama. Ta bi se djelovanja trebala provoditi u potpunoj sinergiji i koherentnosti s drugim djelovanjima izvan Unije koja primaju potporu iz instrumenata Unije za vanjsko financiranje i trebala bi ih dopunjavati. Takva djelovanja trebala bi se osobito provoditi na način kojim se osigurava potpuna koherentnost s vanjskom politikom Unije, poštuje načelo koherentnosti politika u interesu razvoja i usklađenost sa strateškim programskim dokumentima za dotičnu zemlju ili dotičnu regiju. Takva djelovanja trebala bi se također fokusirati na mjere koje nisu usmjerene na razvoj, služiti interesima unutarnje politike Unije i biti u skladu s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije. U okviru svoje evaluacije sredinom programskog razdoblja i svoje retrospektivne evaluacije Komisija bi trebala posvetiti posebnu pozornost provedbi djelovanja u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama. |
(37) |
Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na djelovanja u pogledu kojih intervencija Unije u usporedbi sa samostalnim djelovanjima država članica može rezultirati dodanom vrijednošću. Budući da je Unija u boljem položaju od država članica za pružanje okvira kojim će iskazati solidarnost Unije u područjima upravljanja granicama i zajedničke vizne politike te za osiguravanje platforme za razvoj zajedničkih opsežnih informacijskih sustava koji bi te politike podupirali, financijska potpora predviđena ovom Uredbom trebala bi osobito doprinositi jačanju nacionalnih sposobnost i sposobnosti Unije u tim područjima. |
(38) |
Pri promicanju djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta primatelji sredstava Unije trebali bi pružati informacije na jeziku ili na jezicima ciljane publike. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji tih sredstava pri priopćavanju o određenom djelovanju trebali bi ukazati na njihovo podrijetlo. U tu bi svrhu bi trebali osigurati da se u svoj komunikaciji medijima i javnosti ističe amblem Unije i izričito navodi financijska potpora Unije. |
(39) |
Komisija bi se trebala moći koristiti financijskim sredstvima u okviru Instrumenta za promicanje najboljih praksi i razmjene informacija u pogledu provedbe Instrumenta. |
(40) |
Komisija bi trebala pravodobno objavljivati informacije o potpori koja se pruža iz tematskog instrumenta u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja i trebala bi prema potrebi ažurirati te informacije. Trebalo bi biti moguće razvrstati podatke prema specifičnom cilju, imenu korisnika, iznosu za koji je preuzeta pravna obveza te naravi i svrsi mjere. |
(41) |
Može se smatrati da država članica ne postupa u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije, među ostalim i u pogledu upotrebe operativne potpore u okviru Instrumenta, ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovorâ u područjima upravljanja granicama i vizne politike, uključujući obveze u pogledu temeljnih prava, ako postoji očigledan rizik da će ta država članica počiniti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine u području upravljanja granicama i vizne politike ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine utvrđenog u Uredbi (EU) br. 1053/2013, utvrđeni nedostaci u relevantnom području. |
(42) |
Instrumentom bi trebalo osigurati pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi. Kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu transparentnosti, Komisija bi trebala objavljivati informacije o godišnjim i višegodišnjim programima rada tematskog instrumenta. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 svaka država članica trebala bi osigurati da u roku od šest mjeseci od odobrenja njezina programa postoji internetska stranica na kojoj su dostupne informacije o njezinu programu, a koje obuhvaćaju ciljeve, aktivnosti, dostupne mogućnosti financiranja i postignuća programa. |
(43) |
Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi početne iznose za programe država članica koji se sastoje od fiksnih iznosa utvrđenih u Prilogu I. i iznosa izračunanog na temelju kriterija utvrđenih u tom prilogu te koji odražavaju duljinu i razine utjecaja na dijelovima kopnenih i morskih granica, radno opterećenje u zračnim lukama i konzulatima te broj konzulata. S obzirom na posebne potrebe onih država članica koje su 2018. i 2019. imale najveći broj zahtjeva za azil po glavi stanovnika, primjereno je povećati fiksne iznose za Cipar, Maltu i Grčku. |
(44) |
Početni iznosi za programe država članica trebali bi biti temelj za dugoročna ulaganja država članica. Kako bi se uzele u obzir promjene u odnosu na početno stanje, kao što su promjene u odnosu na pritisak na vanjskim granicama te radno opterećenje na vanjskim granicama i u konzulatima, državama članicama trebalo bi sredinom programskog razdoblja dodijeliti dodatan iznos te bi se on trebao temeljiti na statističkim podacima u skladu s Prilogom I., uzimajući u obzir stanje njihove provedbe programa. |
(45) |
Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe sredinom programskog razdoblja. Ta evaluacija sredinom programskog razdoblja trebala bi se upotrebljavati za procjenu djelotvornosti i dodane vrijednosti Unije u odnosu na Instrument te bi trebala pružiti transparentan pregled načina provedbe Instrumenta. |
(46) |
Budući da se izazovi u području upravljanja granicama i vizne politike neprestano mijenjaju, potrebno je prilagoditi dodjelu sredstava promjenama prioriteta u području vizne politike i upravljanja granicama, među ostalim i promjenama do kojih dolazi zbog povećanog pritiska na granicama, te je potrebno usmjeriti financijska sredstva na prioritete koji imaju najveću dodanu vrijednost Unije. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe i promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se financijska sredstva usmjerilo na djelovanja s većom dodanom vrijednosti Unije, dio financijskih sredstava trebalo bi povremeno, putem tematskog instrumenta, dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije i hitnoj pomoći. Tematski instrument nudi fleksibilnost u upravljanju Instrumentom te bi se mogao provoditi i s pomoću programâ država članica. |
(47) |
Države članice trebalo bi poticati da dio dodijeljenih sredstava za svoj program upotrijebe za financiranje djelovanja navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije. |
(48) |
Instrumentom bi trebalo doprinijeti pružanju potpore operativnim troškovima koji se odnose na upravljanje granicama, zajedničku viznu politiku i opsežne informacijske sustave kako bi se državama članicama omogućilo da zadrže sposobnosti koje su ključne za Uniju u cjelini. Takva potpora trebala bi se sastojati od pune naknade posebnih troškova povezanih s ciljevima Instrumenta i trebala bi činiti sastavni dio programâ država članica. |
(49) |
Uz početno dodijeljena sredstava, dio dostupnih sredstava u okviru Instrumenta mogao bi se dodijeliti programima država članica za provedbu posebnih djelovanja. Ta bi posebna djelovanja trebalo utvrditi na razini Unije te bi se trebalo raditi o djelovanjima s dodanom vrijednošću Unije za koja je potrebna suradnja među državama članicama ili o djelovanjima koja su potrebna za suočavanje s razvojem događaja u Uniji koji iziskuje da se dodatna financijska sredstava stave na raspolaganje jednoj ili više država članica, kao što su kupnja, putem programâ država članica, tehničke opreme koja je potrebna da bi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu obavljala svoje operativne aktivnosti, modernizacija obrade zahtjevâ za izdavanje viza, razvoj opsežnih informatičkih sustava i uspostava interoperabilnosti među tim sustavima. Komisija bi u svojim programima rada trebala utvrditi ta posebna djelovanja. |
(50) |
Kako bi se provedba cilja politike Instrumenta na nacionalnoj razini dopunila programima država članica, Instrumentom bi se trebala pružati potpora i za djelovanja na razini Unije. Takva bi djelovanja trebala služiti ukupnoj strateškoj svrsi unutar područja primjene intervencije Instrumenta u vezi s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te s ispitivanjem novih inicijativa i djelovanja diljem Unije. |
(51) |
Kako bi se ojačao kapacitet Unije za hitno rješavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju krizne situacije, kao što je velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja, posebno na onim dijelovima granica kojima je pripisana visoka ili kritična razina utjecaja u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896 ili u drugim situacijama u vezi s kojima je propisno obrazloženo da je potrebno hitno djelovanje na vanjskim granicama, trebalo bi biti moguće pružiti hitnu pomoć u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi. |
(52) |
Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cijelo trajanje Instrumenta, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucionalnog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (29), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. Primarni referentni iznos dodijeljen Instrumentu povećava se za dodatni iznos od 1 milijarde EUR u cijenama iz 2018. kako je navedeno u Prilogu II. Uredbi Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (30). |
(53) |
Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (31) primjenjuje se na Instrument. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |
(54) |
U svrhu provedbe djelovanjâ u okviru podijeljenog upravljanja, Instrument bi trebao biti dio koherentnog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060. |
(55) |
Uredbom (EU) 2021/1060 uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus, Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fonda za pravednu tranziciju, Fonda za azil, migracije i integraciju, Fonda za unutarnju sigurnost i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te se njome posebno utvrđuju pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Nadalje, u ovoj je Uredbi potrebno precizirati ciljeve Instrumenta kada je riječ o upravljanju granicama i viznoj politici te utvrditi posebne odredbe o djelovanjima koja se mogu financirati u okviru Instrumenta. |
(56) |
Shema pretfinanciranja za Instrument utvrđena je u Uredbi (EU) 2021/1060, a posebna stopa pretfinanciranja utvrđena je u ovoj Uredbi. Osim toga, kako bi se osiguralo da je moguće brzo reagirati na krizne situacije, primjereno je utvrditi posebnu stopu pretfinanciranja za hitnu pomoć. Shemom pretfinanciranja trebalo bi osigurati da države članice imaju sredstva za pružanje potpore korisnicima od početka provedbe svojih programa. |
(57) |
Vrste financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbom trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i postignu rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove kontrola, administrativna opterećenja i rizik od neusklađenosti. Prilikom tog odabira trebalo bi razmotriti uporabu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
(58) |
U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva mogu se dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli bilo kakvi poremećaji u potpori Unije koji bi mogli nanijeti štetu interesima Unije, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. trebalo bi biti moguće da se troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela smatraju prihvatljivima za financiranje sredstvima Unije od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć. |
(59) |
Kako bi se najbolje iskoristilo načelo jedinstvene revizije, primjereno je utvrditi posebna pravila o kontroli i reviziji projekata čiji su korisnici međunarodne organizacije čije je sustave unutarnje kontrole Komisija pozitivno ocijenila. Za takve bi projekte upravljačka tijela trebala imati mogućnost ograničiti svoje upravljačke provjere pod uvjetom da korisnik pravodobno dostavi sve potrebne podatke i informacije o napretku projekta i o prihvatljivosti povezanih rashoda. Osim toga, ako je projekt koji provodi takva međunarodna organizacija dio revizijskog uzorka, tijelo za reviziju trebalo bi moći obavljati svoj rad u skladu s načelima Međunarodnog standarda za povezane usluge (MSPU) 4400 „Angažmani za obavljanje dogovorenih postupaka u vezi s financijskim informacijama”. |
(60) |
U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (32) i Uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (33), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (34) i (EU) 2017/1939 (35) financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (36). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi u potpunosti surađivati i pružati svu potrebnu pomoć institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije. |
(61) |
Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se osobito određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna Unije s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravnog izvršenja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. |
(62) |
Na temelju Odluke Vijeća 2013/755/EU (37) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama ili područjima prihvatljivi su za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Instrumenta i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani. |
(63) |
Na temelju članka 349. UFEU-a i u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., relevantne države članice trebale bi osigurati da se njihovim programima pristupa rješavanju rastućih prijetnji s kojima se suočavaju najudaljenije regije. S pomoću Instrumenta te bi države članice trebalo podupirati odgovarajućim sredstvima kako bi, prema potrebi, pomogle najudaljenijim regijama. |
(64) |
Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (38) trebalo bi provesti evaluaciju Instrumenta na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Instrumenta u praksi. Radi mjerenja postignućâ Instrumenta trebalo bi uspostaviti pokazatelje i povezane ciljne vrijednosti u vezi sa svakim specifičnim ciljem Instrumenta. Ti bi pokazatelji trebali obuhvaćati kvalitativne i kvantitativne pokazatelje. |
(65) |
Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (39) i obveze u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, djelovanjima u okviru ove Uredbe trebalo bi doprinijeti ostvarivanju općeg cilja da se 30 % svih rashoda unutar višegodišnjeg financijskog okvira utroši na uključivanje klimatskih ciljeva i ostvarivanje ambicije da se 7,5 % proračuna utroši na rashode u području bioraznolikosti u 2024. i 10 % u 2026. i 2027., uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. Instrumentom bi se trebale podupirati aktivnosti kojima se poštuju klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te kojima se ne bi bitno naštetilo okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (40). |
(66) |
Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (41) i svaki akt primjenjiv na programsko razdoblje 2014.-2020. trebali bi se i dalje primjenjivati na programe i projekte koji primaju potporu u okviru Instrumenta tijekom programskog razdoblja 2014.-2020. S obzirom na to da se razdoblje provedbe Uredbe (EU) br. 514/2014 preklapa s programskim razdobljem obuhvaćenim ovom Uredbom i kako bi se osigurao kontinuitet u provedbi određenih projekata odobrenih tom uredbom, trebalo bi utvrditi odredbe za provedbu projekata u fazama. Svaka pojedinačna faza projekta trebala bi se provoditi u skladu s pravilima programskog razdoblja tijekom kojeg projekt prima sredstva. |
(67) |
S pomoću pokazateljâ i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Instrumenta u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2021/1060 i ove Uredbe. Počevši od 2023. države članice trebale bi Komisiji dostavljati godišnja izvješća o uspješnosti koja obuhvaćaju posljednju obračunsku godinu. Ta izvješća trebala bi sadržavati informacije o napretku ostvarenom u provedbi programâ država članica. Države članice trebale bi Komisiji dostavljati i sažetke tih izvješća. Komisija bi trebala te sažetke prevesti na sve službene jezike Unije i objaviti ih na svojim internetskim stranicama zajedno s poveznicama na internetske stranice država članica iz Uredbe (EU) 2021/1060. |
(68) |
Kako bi se dopunili i izmijenili elementi ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s popisom djelovanja iz Priloga III., popisom djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV., operativnom potporom iz Priloga VII. i daljnjim razvojem okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
(69) |
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (42). Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice obveze u pogledu pružanja informacija Komisiji, a savjetodavni postupak trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata koji se odnose na detaljne aranžmane za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu. Komisija bi trebala donijeti provedbene akte koji se odmah primjenjuju i koji su povezani s donošenjem odluka o dodjeli hitne pomoći predviđene ovom Uredbom kada, u opravdanim slučajevima povezanima s prirodom i svrhom takve pomoći, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi. |
(70) |
Sudjelovanje države članice u Instrumentu ne bi se trebalo podudarati s njezinim sudjelovanjem u privremenom financijskom instrumentu Unije kojim se podupiru države članice korisnice u financiranju, među ostalim, djelovanjâ na novim vanjskim granicama Unije u okviru provedbe schengenske pravne stečevine o granicama i vizama te nadzoru vanjskih granica. |
(71) |
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva. |
(72) |
U pogledu Islanda i Norveške ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (43), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke Vijeća 1999/437/EZ (44). |
(73) |
U pogledu Švicarske ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (45), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (46). |
(74) |
U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (47), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (48). |
(75) |
Kako bi se utvrdili priroda i načini sudjelovanja u Instrumentu zemalja pridruženih provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, trebalo bi sklopiti dodatne aranžmane između Unije i tih zemalja na temelju relevantnih odredaba njihovih sporazuma o pridruživanju. Takvi aranžmani trebali bi biti međunarodni sporazumi u smislu članka 218. UFEU-a. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri smanjio bilo kakav mogući raskorak između trenutka kada Instrument postane obvezujući za dotičnu zemlju i stupanja na snagu aranžmanâ, primjereno je da pregovori o takvim aranžmanima započnu što je prije moguće nakon što dotična zemlja obavijesti Vijeće i Komisiju o svojoj odluci o prihvaćanju sadržaja Instrumenta i o njegovoj provedbi u svojem unutarnjem pravnom poretku. Sklapanje takvih aranžmana trebalo bi se provesti nakon što dotična zemlja u pisanom obliku priopći da je ispunila sve svoje unutarnje zahtjeve. |
(76) |
U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska bi, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi trebala odlučiti hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. |
(77) |
Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (49). Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
(78) |
Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s razdobljem primjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093. |
(79) |
Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021., |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Poglavlje I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom uspostavlja Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike („Instrument”) kao dio Fonda za integrirano upravljanje granicama („Fond”) za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.
Ovom se Uredbom uspostavlja Fond zajedno s Uredbom (EU) 2021/1077 za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.
Ovom se Uredbom utvrđuju ciljevi Instrumenta, specifični ciljevi Instrumenta i mjere za provedbu tih specifičnih ciljeva, proračun za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za pružanje tog financiranja.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1. |
„granični prijelaz” znači granični prijelaz kako je definiran u članku 2. točki 8. Uredbe (EU) 2016/399; |
2. |
„europsko integrirano upravljanje granicama” znači europsko integrirano upravljanje granicama kako je navedeno u članku 3. Uredbe (EU) 2019/1896; |
3. |
„vanjske granice” znači vanjske granice kako su definirane u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2016/399 i unutarnje granice na kojima još nije ukinut nadzor; |
4. |
„dio vanjske granice” znači dio vanjske granice kako je definiran u članku 2. točki 11. Uredbe (EU) 2019/1896; |
5. |
„žarišno područje” znači žarišno područje kako je definirano u članku 2. točki 23. Uredbe (EU) 2019/1896; |
6. |
„unutarnje granice na kojima još nije ukinut nadzor” znači:
|
7. |
„krizna situacija” znači situacija koja proizlazi iz hitnog i izvanrednog pritiska u kojoj postoji velik ili nerazmjeran broj državljana trećih zemalja koji su prešli, prelaze ili se očekuje da će prijeći vanjske granice jedne ili više država članica ili u kojoj se incidenti povezani s nezakonitim useljavanjem ili prekograničnim kriminalitetom događaju na vanjskim granicama jedne ili više država članica i ti incidenti znatno utječu na sigurnost granice u takvoj mjeri da ugrožavaju funkcioniranje schengenskog područja, ili bilo koja druga situacija u odnosu na koju je propisno opravdana potreba za hitnim djelovanjem na vanjskim granicama u okviru ciljeva Instrumenta; |
8. |
„posebna djelovanja” znači transnacionalni ili nacionalni projekti koji donose dodanu vrijednost Unije u skladu s ciljevima Instrumenta za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe; |
9. |
„operativna potpora” znači dio dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrebljavati kao potpora tijelima javne vlasti koja su nadležna za provedbu zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge za Uniju; |
10. |
„djelovanja Unije” znači transnacionalni projekti ili projekti od posebnog interesa za Uniju koji se provode u skladu s ciljevima Instrumenta. |
Članak 3.
Ciljevi Instrumenta
1. Cilj je politike Instrumenta, kao dijela Fonda, osiguravanje snažnog i djelotvornog europskog integriranog upravljanja granicama na vanjskim granicama, čime se doprinosi osiguravanju visoke razine unutarnje sigurnosti u Uniji, uz istodobnu zaštitu slobodnog kretanja osoba unutar nje i uz potpuno poštovanje relevantne pravne stečevine Unije i međunarodnih obveza Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke.
2. U okviru cilja politike utvrđenoga u stavku 1. Instrumentom se doprinosi sljedećim specifičnim ciljevima:
(a) |
podupiranje djelotvornog europskog integriranog upravljanja granicama na vanjskim granicama koje provodi europska granična i obalna straža kao podijeljenu odgovornost Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama radi olakšavanja zakonitih prelazaka granice, sprečavanja i otkrivanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta te djelotvornog upravljanja migracijskim tokovima; |
(b) |
podupiranje zajedničke vizne politike kako bi se osigurao usklađen pristup u pogledu izdavanja viza i olakšalo zakonito putovanje te istodobno pomoglo u sprečavanju migracijskih i sigurnosnih rizika. |
3. U okviru specifičnih ciljeva utvrđenih u stavku 2. Instrument se provodi s pomoću provedbenih mjera navedenih u Prilogu II.
Članak 4.
Nediskriminacija i poštovanje temeljnih prava
Djelovanja financirana u okviru Instrumenta moraju se provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima utvrđenima u pravnoj stečevini Unije i u Povelji te u skladu s međunarodnim obvezama Unije u pogledu temeljnih prava, osobito osiguravanjem poštovanja načelâ nediskriminacije i zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.
Članak 5.
Područje primjene potpore
1. U okviru njegovih ciljeva i u skladu s provedbenim mjerama navedenima u Prilogu II. Instrumentom se posebno podupiru djelovanja navedena u Prilogu III.
Kako bi se suočila s nepredviđenim ili novim okolnostima Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. radi izmjene popisa djelovanja iz Priloga III. kako bi na njega dodala nova djelovanja.
2. Radi ostvarenja njegovih ciljeva Instrumentom se mogu podupirati, u skladu s prioritetima Unije, djelovanja kako su navedena u Prilogu III. u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama, prema potrebi, u skladu s člankom 20.
3. U pogledu djelovanja u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama, Komisija i države članice, zajedno s Europskom službom za vanjsko djelovanje, u skladu sa svojim odgovornostima, osiguravaju koordinaciju s relevantnim politikama, strategijama i instrumentima Unije. Posebno osiguravaju da djelovanja u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama ispunjavaju sljedeće kriterije:
(a) |
provode se u sinergiji i u skladu s drugim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru drugim instrumentima Unije; |
(b) |
koherentna su s vanjskom politikom Unije, poštuju načelo koherentnosti politika radi razvoja i u skladu su s strateškim programskim dokumentima za dotičnu regiju ili dotičnu zemlju; |
(c) |
fokusirana su na mjere koje nisu usmjerene na razvoj; i |
(d) |
služe interesima unutarnjih politika Unije i u skladu su s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije. |
4. Sljedeća djelovanja nisu prihvatljiva:
(a) |
djelovanja iz stavka 1. točke (a) Priloga III. na onim unutarnjim granicama na kojima još nije ukinut nadzor; |
(b) |
djelovanja koja se odnose na privremeno ponovno uvođenje nadzora na unutarnjim granicama u smislu članka 2. točke 1. Uredbe (EU) 2016/399; |
(c) |
djelovanja čija su glavna svrha carinske provjere. |
Odstupajući od prvog podstavka, ako nastupi krizna situacija, djelovanja iz prvog podstavka mogu se smatrati prihvatljivima.
Poglavlje II.
FINANCIJSKI I PROVEDBENI OKVIR
ODJELJAK 1.
Zajedničke odredbe
Članak 6.
Opća načela
1. Potporom koja se pruža u okviru Instrumenta dopunjuju se nacionalne, regionalne i lokalne intervencije i ona je usmjerena na osiguravanje dodane vrijednosti Unije ostvarenju ciljeva Instrumenta.
2. Komisija i države članice osiguravaju da je potpora koja se pruža u okviru Instrumenta i koju pružaju države članice u skladu s relevantnim djelovanjima, politikama i prioritetima Unije te da je komplementarna potpori koja se pruža u okviru drugih instrumenata Unije.
3. Instrument se provodi u okviru izravnog, podijeljenog ili neizravnog upravljanja u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkama (a), (b) i (c) Financijske uredbe.
Članak 7.
Proračun
1. Financijska omotnica za provedbu Instrumenta za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosi 5 241 000 000 EUR u tekućim cijenama.
2. Slijedom prilagodbe za specifične programe predviđene u članku 5. Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, iznos iz stavka 1. ovog članka povećava se za dodatna dodijeljena sredstva u iznosu od 1 000 000 000 EUR u stalnim cijenama iz 2018., kako je navedeno u Prilogu II. toj uredbi.
3. Financijska omotnica upotrebljava se kako slijedi:
(a) |
3 668 000 000 EUR dodjeljuje se programima država članica, od čega se 200 568 000 EUR dodjeljuje Posebnoj tranzitnoj shemi iz članka 17.; |
(b) |
1 573 000 000 EUR dodjeljuje se tematskom instrumentu iz članka 8. |
4. Dodatna dodijeljena sredstva iz stavka 2. dodjeljuje se tematskom instrumentu iz članka 8.
5. Na inicijativu Komisije, najviše 0,52 % financijske omotnice dodjeljuje se tehničkoj pomoći, kako je navedeno u članku 35. Uredbe (EU) 2021/1060, za provedbu Instrumenta.
6. U skladu s relevantnim odredbama njihovih sporazuma o pridruživanju izrađuju se aranžmani radi utvrđivanja prirode i načinâ sudjelovanja u Instrumentu zemalja pridruženih provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. Što je prije moguće nakon što dotična zemlja priopći svoju odluku o prihvaćanju sadržaja Instrumenta i o njegovoj provedbi u svojem unutarnjem pravnom poretku, u skladu s relevantnim sporazumom o pridruživanju, Komisija daje preporuku Vijeću za otvaranje pregovora o tim aranžmanima u skladu s člankom 218. stavkom 3. UFEU-a. Vijeće po primitku preporuke postupa bez odgode i odlučuje o odobravanju otvaranja tih pregovora. Financijski doprinosi tih zemalja dodaju se ukupnim sredstvima koja su dostupna iz financijske omotnice iz stavka 1.
7. U skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2021/1060 najviše 5 % ukupnih početnih sredstava dodijeljenih državi članici iz bilo kojeg fonda iz te uredbe u okviru podijeljenog upravljanja može se prenijeti u Instrument u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja na zahtjev te države članice. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog podstavka. Ta se sredstva upotrebljavaju u korist dotične države članice.
Članak 8.
Opće odredbe o provedbi tematskog instrumenta
1. Iznos iz članka 7. stavka 3. točke (b) dodjeljuje se fleksibilno putem financijskog instrumenta upotrebom podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja kako je navedeno u programima rada. S obzirom na unutarnju prirodu Instrumenta, tematski instrument prvenstveno služi unutarnjoj politici Unije u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima u članku 3. stavku 2.
Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove sljedeće komponente:
(a) |
posebna djelovanja; |
(b) |
djelovanja Unije; i |
(c) |
hitnu pomoć kako je navedena u članku 25. |
Tehnička pomoć na inicijativu Komisije, kako je navedeno u članku 35. Uredbe (EU) 2021/1060, također prima potporu iz iznosa iz članka 7. stavka 3. točke (b) ove Uredbe.
2. Sredstva iz tematskog instrumenta usmjerena su na prioritete s velikom dodanom vrijednošću Unije ili se upotrebljavaju za odgovor na hitne potrebe, u skladu s dogovorenim prioritetima Unije kako je navedeno u Prilogu II., među ostalim i za potrebu zaštite vanjskih granica te sprečavanja i otkrivanja prekograničnog kriminaliteta na vanjskim granicama, posebno krijumčarenja migranata, trgovine ljudima i nezakonitog useljavanja, te za djelotvorno upravljanje migracijskim tokovima i potporu zajedničkoj viznoj politici.
Sredstvima iz prvog podstavka ovog stavka, uz iznimku sredstava koja se upotrebljavaju za hitnu pomoć u skladu s člankom 25., podupiru se samo prihvatljiva djelovanja navedena u Prilogu III.
3. Komisija surađuje s organizacijama civilnog društva i relevantnim mrežama, posebno u cilju pripreme i evaluacije programâ rada za djelovanja Unije koja se financiraju u okviru Instrumenta.
4. Ako se sredstva iz tematskog instrumenta pružaju državama članicama u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja, Komisija osigurava da se ne odaberu projekti na koje se odnosi obrazloženo mišljenje koje je dala Komisija u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a kojim se dovodi u sumnju zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost projekata.
5. Za potrebe članka 23. i članka 24. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/1060, ako se sredstva iz tematskog instrumenta izvršavaju u okviru podijeljenog upravljanja, dotična država članica osigurava da se na predviđena djelovanja ne odnosi obrazloženo mišljenje koje je dala Komisija u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a kojim se dovodi u sumnju zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost djelovanja, a Komisija procjenjuje odnosi li se to mišljenje na predviđena djelovanja.
6. Komisija utvrđuje ukupni iznos koji se stavlja na raspolaganje za tematski instrument u okviru godišnjih odobrenih sredstava iz proračuna Unije.
7. Komisija provedbenim aktima donosi odluke o financiranju za tematski instrument, kako je navedeno u članku 110. Financijske uredbe, u kojima utvrđuje ciljeve i djelovanja koji se trebaju podupirati i iznose za svaku od komponenata iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka. Odluke o financiranju mogu biti godišnje ili višegodišnje i mogu obuhvaćati jednu ili više komponenata tematskog instrumenta iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 32. stavka 3. ove Uredbe.
8. Komisija osigurava da je raspodjela sredstava između specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. pravedna i transparentna. Komisija izvješćuje o upotrebi i raspodjeli tematskog instrumenta između komponenata iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka, među ostalim i o potpori koja se pruža djelovanjima u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama u okviru djelovanjâ Unije.
9. Nakon donošenja odluke o financiranju kako je navedeno u stavku 7. Komisija može na odgovarajući način izmijeniti programe država članica.
ODJELJAK 2.
Potpora i izvršenje u okviru podijeljenog upravljanja
Članak 9.
Područje primjene
1. Ovaj odjeljak primjenjuje se na iznos iz članka 7. stavka 3. točke (a) i dodatna sredstva koja se trebaju izvršavati u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s odlukom o financiranju za tematski instrument iz članka 8.
2. Potpora iz ovog odjeljka izvršava se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 63. Financijske uredbe i Uredbom (EU) 2021/1060.
Članak 10.
Proračunska sredstva
1. Iznos iz članka 7. stavka 3. točke (a) dodjeljuju se programima država članica okvirno kako slijedi:
(a) |
3 057 000 000 EUR u skladu s Prilogom I.; |
(b) |
611 000 000 EUR za prilagodbu sredstava dodijeljenih programima država članica iz članka 14. stavka 1. |
2. Ako iznos iz stavka 1. točke (b) ovog članka nije dodijeljen u cijelosti, preostali iznos može se dodati iznosu iz članka 7. stavka 3. točke (b).
Članak 11.
Pretfinanciranje
1. U skladu s člankom 90. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060 pretfinanciranje za Instrument isplaćuje se u godišnjim obrocima prije 1. srpnja svake godine, ovisno o raspoloživosti sredstava, kako slijedi:
(a) |
2021.: 4 %; |
(b) |
2022.: 3 %; |
(c) |
2023.: 5 %; |
(d) |
2024.: 5 %; |
(e) |
2025.: 5 %; |
(f) |
2026.: 5 %; |
2. Ako je program države članice donesen nakon 1. srpnja 2021., raniji obroci isplaćuju se u godini njegova donošenja.
Članak 12.
Stope sufinanciranja
1. Doprinos iz proračuna Unije ne premašuje 75 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekt.
2. Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekte koji se provode u okviru posebnih djelovanja.
3. Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za djelovanja navedena u Prilogu IV.
4. Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za operativnu potporu, uključujući Posebnu tranzitnu shemu iz članka 17.
5. Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda u skladu s člankom 85. stavkom 2. ili stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1240.
6. Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za hitnu pomoć kako je navedena u članku 25.
7. Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za tehničku pomoć na inicijativu država članica u okviru ograničenja utvrđenih u članku 36. stavku 5. točki (b) podtočki vi. Uredbe (EU) 2021/1060.
8. U odluci Komisije o odobrenju programa države članice utvrđuju se stopa sufinanciranja i najveći mogući iznos potpore iz Instrumenta za vrste djelovanja obuhvaćene doprinosom iz stavaka od 1. do 7.
9. U odluci Komisije o odobrenju programa države članice utvrđuje se za svaku vrstu djelovanja primjenjuje li se stopa sufinanciranja u odnosu na:
(a) |
ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos; ili |
(b) |
samo javni doprinos. |
Članak 13.
Programi država članica
1. Svaka država članica osigurava da su prioriteti obuhvaćeni u njezinu programu u skladu s prioritetima i izazovima Unije u području upravljanja granicama i vizne politike i da odgovaraju na te prioritete i izazove te da su potpuno u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke. Pri definiranju prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da su provedbene mjere navedene u Prilogu II. prikladno obuhvaćene u njihovim programima.
S obzirom na unutarnju prirodu Instrumenta, programi država članica prvenstveno služe unutarnjoj politici Unije u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima u članku 3. stavku 2. ove Uredbe.
Komisija procjenjuje programe država članica u skladu s člankom 23. Uredbe (EU) 2021/1060.
2. U okviru sredstava dodijeljenih u članku 10. stavku 1. i ne dovodeći u pitanje stavak 3. ovog članka, svaka država članica u okviru svojeg programa dodjeljuje najmanje 10 % sredstava za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b).
3. Država članica može dodijeliti manje od minimalnog postotka iz stavka 2. samo ako u svojem programu navede detaljno objašnjenje zbog čega se dodjelom sredstava ispod te razine ne bi ugrozilo ostvarenje relevantnog cilja.
4. Komisija osigurava da se znanje i stručnost relevantnih decentraliziranih agencija, posebno Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, agencije eu-LISA i Agencije Europske unije za temeljna prava osnovane Uredbom Vijeća (EZ) br. 168/2007 (50), u ranoj fazi i pravodobno uzmu u obzir u pogledu područja njihove nadležnosti pri razvoju programâ država članica.
5. Komisija se savjetuje s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu o djelovanjima uključenima u operativnu potporu radi osiguravanja usklađenosti i komplementarnosti djelovanja Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu s djelovanjima država članica koja se odnose na upravljanje granicama te radi izbjegavanja dvostrukog financiranja i postizanja troškovne učinkovitosti. Komisija se, prema potrebi, savjetuje s agencijom eu-LISA o djelovanjima uključenima u operativnu potporu za koja agencija eu-LISA raspolaže posebnim stručnim znanjem u skladu sa svojim mandatom.
6. Komisija može, prema potrebi, uključiti relevantne decentralizirane agencije, među ostalim i one iz stavka 4., u zadaće praćenja i evaluacije navedene u odjeljku 5., posebice kako bi osigurala da su djelovanja koja se provode uz potporu iz Instrumenta u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i s dogovorenim prioritetima Unije.
7. Nakon donošenja preporuka u okviru područja primjene ove Uredbe u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 i izdavanja preporuka u okviru provedbe procjena ranjivosti u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896, dotična država članica zajedno s Komisijom razmatra najprikladniji pristup za provedbu tih preporuka uz potporu iz Instrumenta.
8. Komisija prema potrebi uključuje Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu u proces razmatranja najprikladnijeg pristupa za provedbu preporuka iz stavka 7. uz potporu iz Instrumenta. U tom kontekstu Komisija se može, prema potrebi, osloniti na stručno znanje drugih tijela, ureda i agencija Unije kada je riječ o posebnim pitanjima koja su u njihovoj nadležnosti.
9. Pri provedbi stavka 7. dotična država članica kao prioritet svojeg programa utvrđuje provedbu mjera za rješavanje utvrđenih nedostataka, posebice mjera za rješavanje ozbiljnih nedostataka i procjene neusklađenosti.
10. Program dotične države članice mijenja se prema potrebi u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/1060 kako bi se u obzir uzele preporuke iz stavka 7. ovog članka.
11. U suradnji i uz savjetovanje s Komisijom i Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s nadležnostima te agencije, dotična država članica može preraspodijeliti sredstva u okviru svojeg programa, uključujući sredstva predviđena za operativnu potporu, s ciljem provedbe preporuka iz stavka 7. ako te preporuke imaju financijske posljedice.
12. Ako država članica odluči provoditi projekt s trećom zemljom ili u trećoj zemlji, uz potporu iz Instrumenta, dotična država članica savjetuje se s Komisijom prije odobrenja projekta.
13. Ako država članica odluči provesti djelovanje s trećom zemljom ili u vezi s trećom zemljom uz potporu iz Instrumenta u vezi s nadzorom, otkrivanjem, identifikacijom, praćenjem, prevencijom i presretanjem neovlaštenih prelazaka granice u svrhu otkrivanja, sprečavanja i suzbijanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta ili u svrhu doprinosa zaštiti migranata i doprinosa spašavanju života migranata, ta država članica osigurava da je obavijestila Komisiju o svakom bilateralnom ili multilateralnom sporazumu o suradnji s tom trećom zemljom u skladu s člankom 76. stavkom 3. Uredbe (EU) 2019/1896.
14. U pogledu opreme, uključujući prijevozna sredstva, i sustava IKT-a potrebnih za djelotvoran i siguran nadzor državne granice, među ostalim i za operacije traganja i spašavanja, i kupljenih uz potporu iz Instrumenta:
(a) |
države članice osiguravaju da su pri pokretanju postupaka nabave opreme i sustava IKT-a koji se trebaju razviti uz potporu iz Instrumenta ispunjeni standardi utvrđeni u skladu s člancima 16. i 64. Uredbe (EU) 2019/1896; |
(b) |
sva velika operativna oprema za upravljanje granicama, kao što su zračna i pomorska prijevozna sredstva i zračna i pomorska sredstva zaštite, koju kupe države članice registrira se u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u svrhu stavljanja te opreme na raspolaganje u skladu s člankom 64. stavkom 9. Uredbe (EU) 2019/1896; |
(c) |
mogu se dodatno upotrebljavati u sljedećim komplementarnim područjima: carinske provjere, pomorske operacije višenamjenske prirode i za ostvarenje ciljeva Fonda za unutarnju sigurnost i Fonda za azil, migracije i integraciju; |
(d) |
države članice radi pružanja potpore koherentnom planiranju za razvoj sposobnosti za europsku graničnu i obalnu stražu te mogućoj upotrebi zajedničke nabave obavješćuju Komisiju, u okviru zahtjeva u pogledu izvješćivanja iz članka 29., o raspoloživom višegodišnjem planiranju u pogledu opreme za koju se očekuje da će biti kupljena u okviru Instrumenta, a Komisija te informacije prenosi Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu. |
Oprema i sustavi IKT-a iz prvog podstavka prihvatljivi su za financijsku potporu iz Instrumenta samo ako je ispunjen zahtjev utvrđen u prvom podstavku točki (a).
Za potrebe prvog podstavka točke (c) oprema i sustavi IKT-a moraju ostati dostupni i moraju se moći upotrijebiti za djelotvorne i sigurne aktivnosti nadzora državne granice. Upotreba opreme u komplementarnim područjima iz prvog podstavka točke (c) ne smije premašiti 30 % ukupnog razdoblja uporabe te opreme. Sustavi IKT-a razvijeni za potrebe prvog podstavka točke (c) pružaju podatke i usluge sustavima upravljanja granicama na nacionalnoj razini ili na razini Unije. Države članice u godišnjem izvješću o uspješnosti obavješćuju Komisiju o višestrukoj uporabi iz prvog podstavka točke (c) i mjestu raspoređivanja višenamjenske opreme i sustava IKT-a.
15. Ako države članice provode djelovanja u okviru Instrumenta, posebnu pozornost posvećuju svojim međunarodnim obvezama u pogledu operacija traganja i spašavanja na moru. Oprema i sustavi IKT iz stavka 14. prvog podstavka točaka od (a) do (d) mogu se upotrebljavati za operacije traganja i spašavanja u situacijama do kojih bi moglo doći tijekom operacija zaštite državne granice na moru.
16. Osposobljavanje u području upravljanja granicama koje se provodi uz potporu iz Instrumenta temelji se na relevantnim usklađenim i kvalitetnim europskim standardima obrazovanja i zajedničkim standardima osposobljavanja za službenike graničnog nadzora i službenike obalne straže, a posebno na zajedničkom osnovnom izvedbenom programu iz članka 62. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/1896.
17. Države članice u svojim programima osobito nastoje provoditi djelovanja navedena u Prilogu IV. Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima i radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. kako bi izmijenila popis djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV.
18. Programiranje iz članka 22. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/1060 temelji se na vrstama intervencija utvrđenima u tablici 1. Priloga VI. ovoj Uredbi i uključuje okvirnu raščlambu programiranih sredstava prema vrsti intervencije u okviru svakog specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. ove Uredbe.
Članak 14.
Preispitivanje sredinom programskog razdoblja
1. Komisija 2024. dodjeljuje programima dotičnih država članica dodatni iznos iz članka 10. stavka 1. točke (b) u skladu s kriterijima iz stavka 1. točke (c) te stavaka od 2. do 10. Priloga I. Ta dodijeljena sredstva temelje se na najnovijim dostupnim statističkim podacima za kriterije iz stavka 1. točke (c) te stavaka od 2. do 10. Priloga I. Financiranje se primjenjuje od 1. siječnja 2025.
2. Ako najmanje 10 % početno dodijeljenih sredstava programu iz članka 10. stavka 1. točke (a) ove Uredbe nije pokriveno zahtjevima za plaćanja podnesenima u skladu s člankom 91. Uredbe (EU) 2021/1060, dotična država članica nije prihvatljiva za primanje dodatnih dodijeljenih sredstava za njezin program iz članka 10. stavka 1. točke (b) ove Uredbe.
3. Pri dodjeli sredstava iz tematskog instrumenta iz članka 8. ove Uredbe od 1. siječnja 2025. Komisija uzima u obzir napredak države članice u ostvarivanju ključnih etapa okvira uspješnosti iz članka 16. Uredbe (EU) 2021/1060 i utvrđene nedostatke u provedbi.
Članak 15.
Posebna djelovanja
1. Država članica može uz svoja dodijeljena sredstva u skladu s člankom 10. stavkom 1. primiti sredstva za posebna djelovanja, pod uvjetom da se ta sredstva potom namijene kao takva u njezinu programu i da se upotrijebe kako bi se doprinijelo provedbi ciljeva Instrumenta.
2. Sredstva za posebna djelovanja ne smiju se upotrebljavati za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima i kako je odobrila Komisija izmjenom programa države članice.
Članak 16.
Operativna potpora
1. Država članica može iskoristiti do 33 % iznosa koji je dodijeljen njezinu programu u okviru Instrumenta za financiranje operativne potpore za tijela javne vlasti koja su nadležna za provedbu zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge za Uniju.
2. Kada upotrebljava operativnu potporu, država članica pridržava se relevantne pravne stečevine Unije.
3. Država članica u svojem programu i u godišnjim izvješćima o uspješnosti iz članka 29. pojašnjava na koji će način upotreba operativne potpore doprinijeti ostvarenju ciljeva Instrumenta. Prije odobrenja programa države članice Komisija procjenjuje početno stanje u državama članicama koje su navele da planiraju upotrebljavati operativnu potporu nakon savjetovanja s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu i, prema potrebi, agencijom eu-LISA u okviru nadležnosti tih agencija u skladu s člankom 13. stavkom 4. i uzimajući u obzir informacije koje su dostavile te države članice i, prema potrebi, informacije dostupne kao rezultat schengenskih evaluacija i procjena ranjivosti, uključujući preporuke izdane na temelju schengenskih evaluacija i procjena osjetljivosti.
4. Ne dovodeći u pitanje članak 5. stavak 4. točku (c), operativna potpora usmjerena je na djelovanja pokrivena rashodima kako je utvrđeno u Prilogu VII.
5. Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima ili radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. kako bi izmijenila Prilog VII. u pogledu rashoda koji su prihvatljivi za operativnu potporu.
Članak 17.
Operativna potpora za Posebnu tranzitnu shemu
1. Instrumentom se pruža potpora za pokrivanje nenaplaćenih pristojbi za izdane tranzitne vize i dodatnih troškova nastalih u provedbi sustava olakšanog tranzita u skladu s uredbama (EZ) br. 693/2003 i (EZ) br. 694/2003.
2. Sredstva dodijeljena Litvi za Posebnu tranzitnu shemu u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkom (a) stavljaju se na raspolaganje kao dodatna operativna potpora za Litvu, među ostalim i za ulaganje u infrastrukturu, u skladu s rashodima koji su prihvatljivi za operativnu potporu u okviru njezina programa iz Priloga VII.
3. Odstupajući od članka 16. stavka 1., Litva može upotrijebiti iznos koji joj je dodijeljen u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkom (a) za financiranje operativne potpore uz iznos iz članka 16. stavka 1.
4. Komisija i Litva preispituju primjenu ovog članka u slučaju promjena koje utječu na postojanje ili funkcioniranje Posebne tranzitne sheme.
5. Slijedom obrazloženog zahtjeva Litve sredstva dodijeljena za Posebnu tranzitnu shemu iz članka 7. stavka 3. točke (a) preispituju se te se, prema potrebi, prilagođavaju prije donošenja posljednjeg programa rada za tematski instrument iz članka 8., u okviru granica proračunskih sredstava iz članka 7. stavka 3. točke (b), putem tematskog instrumenta iz članka 8.
Članak 18.
Upravljačke provjere i revizije projekata koje provode međunarodne organizacije
1. Ovaj se članak primjenjuje na međunarodne organizacije ili njihove agencije iz članka 62. stavka 1. točke (c) podtočke ii. Financijske uredbe čije je sustave, pravila i postupke Komisija pozitivno procijenila na temelju članka 154. stavaka 4. i 7. te uredbe za potrebe neizravnog izvršenja bespovratnih sredstava koja se financiraju iz proračuna Unije („međunarodne organizacije”).
2. Ne dovodeći u pitanje članak 83. prvi stavak točku (a) Uredbe (EU) 2021/1060 i članak 129. Financijske uredbe, ako je međunarodna organizacija korisnik, kako je definiran u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2021/1060, upravljačko tijelo nije dužno provoditi upravljačke provjere iz članka 74. stavka 1. prvog podstavka točke (a) Uredbe (EU) 2021/1060, pod uvjetom da međunarodna organizacija upravljačkom tijelu dostavi dokumente iz članka 155. stavka 1. prvog podstavka točaka (a), (b) i (c) Financijske uredbe.
3. Ne dovodeći u pitanje članak 155. stavak 1. prvi podstavak točku (c) Financijske uredbe, izjavom rukovodstva koju mora podnijeti međunarodna organizacija potvrđuje se da je projekt usklađen s primjenjivim pravom i uvjetima za potporu projektu.
4. Osim toga, ako se troškovi trebaju nadoknaditi na temelju članka 53. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2021/1060, izjavom rukovodstva koju mora podnijeti međunarodna organizacija potvrđuje se da:
(a) |
su provjereni računi i dokazi da ih je korisnik platio; |
(b) |
je provjerena računovodstvena evidencija ili su provjereni računovodstveni kodovi koje korisnik vodi za transakcije povezane s rashodima prijavljenima upravljačkom tijelu. |
5. Ako se troškovi moraju nadoknaditi na temelju članka 53. stavka 1. točke (b), točke (c) ili točke (d) Uredbe (EU) 2021/1060, izjavom rukovodstva koju mora podnijeti međunarodna organizacija potvrđuje se da su ispunjeni uvjeti za nadoknadu rashoda.
6. Dokumenti iz članka 155. stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (c) Financijske uredbe dostavljaju se upravljačkom tijelu zajedno sa svakim zahtjevom za plaćanje koji podnese korisnik.
7. Korisnik svake godine do 15. listopada upravljačkom tijelu dostavlja računovodstvenu dokumentaciju. Računovodstvenoj dokumentaciji prilaže se mišljenje neovisnog revizorskog tijela, sastavljeno u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima. U tom se mišljenju utvrđuje funkcioniraju li uspostavljeni sustavi kontrole pravilno i troškovno učinkovito te jesu li temeljne transakcije zakonite i pravilne. U tom mišljenju također se navodi jesu li se tijekom revizije pojavile dvojbe u vezi s tvrdnjama iznesenima u izjavama rukovodstva koje je podnijela međunarodna organizacija, među ostalim i u vezi s informacijama o sumnjama na prijevaru. Tim mišljenjem pruža se jamstvo da su rashodi uključeni u zahtjeve za plaćanje koje je međunarodna organizacija podnijela upravljačkom tijelu zakoniti i pravilni.
8. Ne dovodeći u pitanje postojeće mogućnosti za provođenje dodatnih revizija kako je navedeno u članku 127. Financijske uredbe, upravljačko tijelo sastavlja izjavu rukovodstva iz članka 74. stavka 1. prvog podstavka točke (f) Uredbe (EU) 2021/1060. Upravljačko tijelo to čini oslanjajući se na dokumente koje je dostavila međunarodna organizacija u skladu sa stavcima od 2. do 5. i stavkom 7. ovog članka, umjesto da se oslanja na upravljačke provjere iz članka 74. stavka 1. te uredbe.
9. Dokument kojim se utvrđuju uvjeti za potporu iz članka 73. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/1060 mora uključivati zahtjeve utvrđene u ovom članku.
10. Stavak 2. ne primjenjuje se a od upravljačkog tijela zahtijeva se slijedom toga da provede upravljačke provjere ako:
(a) |
upravljačko tijelo utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili naznaku prijevare u vezi s projektom koji je pokrenula ili provela međunarodna organizacija; |
(b) |
međunarodna organizacija tom upravljačkom tijelu ne dostavi dokumente iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7.; ili |
(c) |
dokumenti iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7. koje je dostavila međunarodna organizacija nisu potpuni. |
11. Ako je projekt u kojem je međunarodna organizacija korisnik, kako je definiran u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2021/1060, dio uzorka iz članka 79. te uredbe, tijelo za reviziju može obavljati svoj posao na temelju poduzorka transakcija koje se odnose na taj projekt. Ako se u poduzorku utvrde pogreške, tijelo za reviziju može, ako je to relevantno, zatražiti od revizora međunarodne organizacije da procijeni puni opseg i ukupan iznos pogrešaka u tom projektu.
ODJELJAK 3.
Potpora i izvršenje u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja
Članak 19.
Područje primjene
Potporu iz ovog odjeljka Komisija provodi izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog podstavka.
Članak 20.
Prihvatljivi subjekti
1. Sljedeći su subjekti prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije:
(a) |
pravni subjekti s poslovnim nastanom u:
|
(b) |
pravni subjekti osnovani na temelju prava Unije ili bilo koja međunarodna organizacija relevantna za potrebe Instrumenta. |
2. Fizičke osobe nisu prihvatljive za financiranje sredstvima Unije.
3. Subjekti iz stavka 1. točke (a) podtočke ii. sudjeluju kao dio konzorcija sastavljenog od najmanje dva neovisna subjekta od kojih najmanje jedan ima poslovni nastan u državi članici.
Subjekti koji sudjeluju kao dio konzorcija, kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka, osiguravaju da su djelovanja u kojima sudjeluju u skladu s načelima utvrđenima u Povelji i da doprinose ostvarenju ciljeva Instrumenta.
Članak 21.
Djelovanja Unije
1. Na inicijativu Komisije Instrument se može upotrebljavati za financiranje djelovanja Unije koja se odnose na ciljeve Instrumenta u skladu s Prilogom III.
2. U okviru djelovanja Unije može se pružiti financiranje u bilo kojem od oblika utvrđenih u Financijskoj uredbi, posebno u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i nabave.
3. Bespovratna sredstva koja se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.
4. Članovi odbora za evaluaciju koji ocjenjuje prijedloge. kako je navedeno u članku 150. Financijske uredbe, mogu biti vanjski stručnjaci.
5. Doprinosima mehanizmu uzajamnog osiguranja može se pokriti rizik povezan s povratom sredstava koja primatelji duguju te se oni smatraju dostatnim jamstvom na temelju Financijske uredbe. Primjenjuje se članak 37. stavak 7. Uredbe (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (51).
Članak 22.
Tehnička pomoć na inicijativu Komisije
U skladu s člankom 35. Uredbe (EU) 2021/1060 Instrumentom se može podupirati tehnička pomoć koja se provodi na inicijativu Komisije ili u njezino ime uz stopu financiranja od 100 %.
Članak 23.
Revizije
Revizije uporabe doprinosa Unije koje provode osobe ili subjekti, uključujući osobe ili subjekte koje nisu ovlastile institucije, uredi, tijela ili agencije Unije, osnova su za opće jamstvo na temelju članka 127. Financijske uredbe.
Članak 24.
Informiranje, komunikacija i promidžba
1. Primatelji sredstava Unije priznaju porijeklo i osiguravaju vidljivost tih sredstava, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih, smislenih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti. Osigurava se vidljivost sredstava Unije i pružaju se takve informacije, osim u propisno opravdanim slučajevima u kojima javno isticanje takvih informacija nije moguće ili primjereno ili ako je otkrivanje takvih informacija ograničeno zakonom, posebno zbog razloga sigurnosti, javnog reda, kaznenih istraga ili zaštite osobnih podataka. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji sredstava Unije upućuju na porijeklo tih sredstava kada javno priopćavaju o dotičnom djelovanju i ističu amblem Unije.
2. Kako bi doprla do što šire publike, Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja koja se odnose na Instrument, na djelovanja poduzeta na temelju Instrumenta i na postignute rezultate.
Financijska sredstva dodijeljena Instrumentu također doprinose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se ti prioriteti odnose na ciljeve Instrumenta.
3. Komisija objavljuje radne programe tematskog instrumenta iz članka 8. Za potporu koja se pruža u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisija objavljuje informacije iz članka 38. stavka 2. Financijske uredbe na javno dostupnim internetskim stranicama i redovito ih ažurira. Te se informacije objavljuju u otvorenom, strojno čitljivom formatu čime se omogućuje razvrstavanje, pretraživanje, izvlačenje i usporedba podataka.
ODJELJAK 4.
Potpora i izvršenje u okviru podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja
Članak 25.
Hitna pomoć
1. Fond pruža financijsku pomoć za rješavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju propisno opravdanih kriznih situacija.
Kao odgovor na takve propisno opravdane krizne situacije, Komisija može pružiti hitnu pomoć u okviru granica raspoloživih sredstava.
2. Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama.
3. Hitna pomoć može se dodijeliti programima država članica uz dodijeljena sredstava iz članka 10. stavka 1., pod uvjetom da ih se potom namijeni kao takva u programima država članica. Ta se sredstva ne smiju upotrebljavati za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima i kako je odobrila Komisija izmjenom programa države članice. Pretfinanciranje za hitnu pomoć može iznositi do 95 % doprinosa Unije, ovisno o raspoloživosti sredstava.
4. Bespovratna sredstva koja se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.
5. Ako je to potrebno za provedbu djelovanja, hitna pomoć može pokriti rashode koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava ili zahtjeva za pomoć za to djelovanje, pod uvjetom da ti rashodi nisu nastali prije 1. siječnja 2021.
6. Hitna pomoć pruža se na način koji je u potpunosti u skladu i s relevantnom pravnom stečevinom Unije i s međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke.
7. Zbog propisno opravdanih krajnje hitnih razloga i kako bi osigurala pravodobnu dostupnost sredstava za hitnu pomoć, Komisija može zasebno donijeti odluku o financiranju u vezi s hitnom pomoći, kako je navedeno u članku 110. Financijske uredbe, provedbenim aktom koji se odmah primjenjuje u skladu s postupkom iz članka 32. stavka 4. Takav akt ostaje na snazi tijekom razdoblja koje ne premašuje 18 mjeseci.
Članak 26.
Kumulativno i alternativno financiranje
1. Za djelovanje za koje je primljen doprinos u okviru Instrumenta može se primiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, među ostalim i iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja, pod uvjetom da se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Na odgovarajući doprinos djelovanju primjenjuju se pravila relevantnog programa Unije. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. Potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu.
2. U skladu s člankom 73. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060 iz Europskog fonda za regionalni razvoj ili Europskog socijalnog fonda plus mogu se podupirati djelovanja kojima je dodijeljena oznaka pečat izvrsnosti kako je definirana u članku 2. točki 45. te uredbe. Kako bi im se dodijelila oznaka pečat izvrsnosti, djelovanja moraju ispunjavati sljedeće kumulativne uvjete:
(a) |
ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedlogâ u okviru Instrumenta; |
(b) |
u skladu su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedlogâ; |
(c) |
ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedlogâ zbog proračunskih ograničenja. |
ODJELJAK 5.
Praćenje, izvješćivanje i evaluacija
Članak 27.
Praćenje i izvješćivanje
1. U skladu sa zahtjevima u pogledu izvješćivanja na temelju članka 41. stavka 3. prvog podstavka točke (h) podtočke iii. Financijske uredbe, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja informacije o ključnim pokazateljima uspješnosti navedenima u Prilogu V. ovoj Uredbi.
2. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. radi izmjene Priloga V. kako bi izvršila potrebne prilagodbe ključnih pokazatelja uspješnosti navedenih u tom prilogu.
3. Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Instrumenta prema ostvarenju specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. navedeni su u Prilogu VIII. Za pokazatelje ostvarenja osnovne vrijednosti iznose nula. Ključne etape utvrđene za 2024. i ciljne vrijednosti utvrđene za 2029. kumulativne su.
4. Komisija također izvješćuje o upotrebi tematskog instrumenta iz članka 8. za pružanje potpore djelovanjima u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama i o udjelu tematskog instrumenta upotrijebljenog za pružanje potpore takvim djelovanjima.
5. Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe i rezultatâ programa prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerni zahtjevi u pogledu izvješćivanja za primatelje sredstava Unije te, prema potrebi, za države članice.
6. Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Instrumenta prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. kako bi izmijenila Prilog VIII., radi preispitivanja ili nadopune pokazatelja, kada se to smatra potrebnim, te kako bi dopunila ovu Uredbu odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju, među ostalim i u odnosu na informacije koje moraju dostaviti države članice. Svaka izmjena Priloga VIII. primjenjuje se samo na projekte odabrane nakon stupanja na snagu te izmjene.
Članak 28.
Evaluacija
1. Komisija do 31. prosinca 2024. provodi evaluaciju ove Uredbe sredinom programskog razdoblja. Dodatno uz ono što je propisano u članku 45. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1060, u okviru evaluacije sredinom programskog razdoblja procjenjuje se sljedeće:
(a) |
djelotvornost Instrumenta, uključujući napredak prema ostvarenju njegovih ciljeva, uzimajući u obzir sve već dostupne relevantne informacije, a posebno godišnja izvješća o uspješnosti iz članka 29. te pokazatelje ostvarenja i pokazatelje rezultata navedene u Prilogu VIII.; |
(b) |
učinkovitost upotrebe sredstava dodijeljenih Instrumentu te učinkovitost mjera upravljanja i kontrole koje su uspostavljene za njegovu provedbu; |
(c) |
jesu li provedbene mjere navedene u Prilogu II. i dalje relevantne i primjerene; |
(d) |
koordinacija, koherentnost i komplementarnost između djelovanja koja se podupiru u okviru Instrumenta i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije; |
(e) |
dodana vrijednost Unije u djelovanjima koja se provode u okviru Instrumenta. |
U toj evaluaciji sredinom programskog razdoblja uzimaju se u obzir rezultati retrospektivne evaluacije učinaka Instrumenta za financijsku potporu za vanjske granice i vize u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020.
2. Dodatno uz ono što je propisano u članku 45. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1060, retrospektivna evaluacija uključuje elemente navedene u stavku 1. ovog članka. Osim toga, evaluira se učinak Instrumenta.
3. Evaluacija sredinom programskog razdoblja i retrospektivna evaluacija provode se pravodobno kako bi mogle doprinijeti procesu donošenja odluka, među ostalim, prema potrebi, reviziji ove Uredbe.
4. Komisija osigurava da informacije iz evaluacije sredinom programskog razdoblja i retrospektivne evaluacije budu javno dostupne, osim u propisno opravdanim slučajevima u kojima je otkrivanje tih informacija ograničeno zakonom, posebno zbog razloga funkcioniranja ili sigurnosti vanjskih granica u okviru europskog integriranog upravljanja granicama, sigurnosti, javnog reda, kaznenih istraga ili zaštite osobnih podataka.
5. U okviru evaluacije sredinom provedbenog razdoblja i retrospektivne evaluacije Komisija posvećuje posebnu pozornost evaluaciji djelovanja provedenih s trećim zemljama, djelovanja provedenih u trećim zemljama ili djelovanja provedenih u vezi s trećim zemljama, u skladu s člankom 5. i člankom 13. stavcima 12. i 13.
Članak 29.
Godišnja izvješća o uspješnosti
1. Države članice do 15. veljače 2023. i do 15. veljače svake sljedeće godine do 2031., i uključujući tu godinu, dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 41. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/1060.
Razdobljem izvješćivanja obuhvaćena je posljednja obračunska godina, kako je definirana u članku 2. točki 29. Uredbe (EU) 2021/1060, koja prethodi godini dostavljanja izvješća. Izvješće dostavljeno do 15. veljače 2023. obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2021.
2. U godišnjim izvješćima o uspješnosti posebice se navode informacije o:
(a) |
napretku u provedbi programa države članice i u ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u tom programu, uzimajući u obzir najnovije podatke kako je propisano u članku 42. Uredbe (EU) 2021/1060; |
(b) |
svim problemima koji utječu na uspješnost programa države članice i djelovanju poduzetom za njihovo rješavanje, uključujući informacije o eventualnim obrazloženim mišljenjima Komisije u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a povezane s provedbom Instrumenta; |
(c) |
komplementarnosti između djelovanja koja se podupiru u okviru Instrumenta i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije, posebno onih djelovanja koja se poduzimaju u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama; |
(d) |
doprinosu programa države članice provedbi relevantne pravne stečevine Unije i relevantnih akcijskih planova; |
(e) |
provedbi komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti; |
(f) |
ispunjenju primjenjivih uvjeta koji omogućuju provedbu i njihovoj primjeni tijekom cijelog programskog razdoblja, osobito poštovanju temeljnih prava; |
(g) |
razini rashoda u skladu s člankom 85. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) 2018/1240 koja je uključena u računovodstvenu dokumentaciji na temelju članka 98. Uredbe (EU) 2021/1060; |
(h) |
provedbi projekata u trećoj zemlji ili u vezi s trećom zemljom. |
Godišnja izvješća o uspješnosti sadržavaju sažetak koji obuhvaća sve točke navedene u prvom podstavku ovog stavka. Komisija osigurava da se sažeci koje države članice dostave prevedu na sve službene jezike Unije i budu javno dostupni.
3. Komisija može iznijeti opažanja o godišnjim izvješćima o uspješnosti u roku od dva mjeseca od datuma njihova primitka. Ako Komisija ne iznese opažanja do navedenog roka, izvješće se smatra prihvaćenim.
4. Komisija na svojim internetskim stranicama navodi poveznice na internetske stranice iz članka 49. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/1060.
5. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbeni akt u kojem utvrđuje predložak za godišnje izvješće o uspješnosti. Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 32. stavka 2.
Članak 30.
Praćenje i izvješćivanje u okviru podijeljenog upravljanja
1. Prilikom praćenja i izvješćivanja u skladu s glavom IV. Uredbe (EU) 2021/1060 upotrebljavaju se, prema potrebi, kodovi za vrste intervencije utvrđeni u Prilogu VI. ovoj Uredbi. Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima i radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata, u skladu s člankom 31., kako bi izmijenila Prilog VI.
2. Pokazatelji navedeni u Prilogu VIII. ovoj Uredbi upotrebljavaju se u skladu s člankom 16. stavkom 1. te člancima 22. i 42. Uredbe (EU) 2021/1060.
POGLAVLJE III.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 31.
Izvršavanje delegiranja ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 1. drugog podstavka, članka 13. stavka 17., članka 16. stavka 5., članka 27. stavaka 2. i 6. i članka 30. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2027.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 1. drugog podstavka, članka 13. stavka 17., članka 16. stavka 5., članka 27. stavaka 2. i 6. i članka 30. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
6. Delegirani akt donesen na temelju članka 5. stavka 1. drugog podstavka, članka 13. stavka 17., članka 16. stavka 5., članka 27. stavaka 2. i 6. ili članka 30. stavka 1. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 32.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže odbor („Odbor za fondove za unutarnje poslove”). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
3. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Ako odbor ne da mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.
4. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.
Članak 33.
Prijelazne odredbe
1. Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu djelovanja započetih na temelju Uredbe (EU) br. 515/2014, koja se nastavlja primjenjivati na ta djelovanja do njihova zaključenja.
2. Iz financijske omotnice za Instrument mogu se također pokriti troškovi tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni radi osiguravanja prijelaza između Instrumenta i mjera donesenih na temelju Uredbe (EU) br. 515/2014.
3. U skladu s člankom 193. stavkom 2. drugim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe, uzimajući u obzir odgođeno stupanje na snagu ove Uredbe i kako bi se osigurao kontinuitet, tijekom ograničenog razdoblja, troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela mogu se smatrati prihvatljivima za financiranje od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć.
4. Države članice mogu nakon 1. siječnja 2021. nastaviti podupirati projekt odabran i započet u okviru Uredbe (EU) br. 515/2014, u skladu s Uredbom (EU) br. 514/2014, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a) |
projekt ima dvije faze koje se mogu utvrditi s financijskog stajališta i dva zasebna revizijska traga; |
(b) |
ukupni trošak projekta premašuje 2 500 000 EUR; |
(c) |
plaćanja odgovornog tijela korisnicima za prvu fazu projekta uključena su u zahtjeve za plaćanje podnesene Komisiji u okviru Uredbe (EU) br. 514/2014 a rashodi za drugu fazu projekta uključeni su u zahtjeve za plaćanje u okviru Uredbe (EU) 2021/1060; |
(d) |
druga faza projekta usklađena je s primjenjivim pravom i prihvatljiva za potporu iz Instrumenta u okviru ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060; |
(e) |
država članica obvezuje se dovršiti projekt, učiniti ga operativnim i izvijestiti o njemu u godišnjem izvješću o uspješnosti koje se dostavlja do 15. veljače 2024. |
Odredbe ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060 primjenjuju se na drugu fazu projekta kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka.
Ovaj stavak primjenjuje se samo na projekte koji su odabrani u okviru podijeljenog upravljanja na temelju Uredbe (EU) br. 514/2014.
Članak 34.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2021.
Za Europski parlament
Predsjednik
D. M. SASSOLI
Za Vijeće
Predsjednik
A. LOGAR
(1) SL C 62, 15.2.2019., str. 184.
(2) Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 14. lipnja 2021. (SL C 265, 5.7.2021., str. 1.). Stajalište Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).
(3) Uredba (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (SL L 295, 14.11.2019., str. 1.).
(4) Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP (SL L 150, 20.5.2014., str. 93.).
(5) Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 143.).
(6) Uredba (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere (SL L 234, 2.7.2021., str. 1.).
(7) Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).
(8) Odluka br. 574/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. svibnja 2007. o osnivanju Fonda za vanjske granice za razdoblje od 2007. do 2013. u okviru općeg programa „Solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima” (SL L 144, 6.6.2007., str. 22.).
(9) Uredba (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (SL L 295, 21.11.2018., str. 99.).
(10) Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).
(11) Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.).
(12) Uredba (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza i izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (SL L 135, 22.5.2019., str. 27.).
(13) Uredba (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (SL L 135, 22.5.2019., str. 85.).
(14) Uredba (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2017. o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o odbijanju ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva te o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i uredbi (EZ) br. 767/2008 i (EU) br. 1077/2011 (SL L 327, 9.12.2017., str. 20.).
(15) Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1).
(16) Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu koju je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podatcima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (preinaka) (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.).
(17) Uredba (EU) 2018/1860 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 312, 7.12.2018., str. 1.).
(18) Uredba (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole i o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma te o izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (SL L 312, 7.12.2018., str. 14.).
(19) Uredba (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU (SL L 312, 7.12.2018., str. 56.).
(20) Uredba (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726 (SL L 135, 22.5.2019., str. 1.).
(21) Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.).
(22) Uredba (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 77, 23.3.2016., str. 1.).
(23) Uredba Vijeća (EZ) br. 693/2003 od 14. travnja 2003. o uspostavi posebnog Dokumenta o pojednostavljenom tranzitu (FTD), Dokumenta o pojednostavljenom željezničkom tranzitu (FRTD), izmjeni Zajedničkih konzularnih uputa, te Zajedničkog priručnika (SL L 99, 17.4.2003., str. 8.).
(24) Uredba Vijeća (EZ) br. 694/2003 od 14. travnja 2003. o jedinstvenim obrascima za Dokument o pojednostavljenom tranzitu (FTD) i Dokument o pojednostavljenom željezničkome tranzitu (FRTD), kako je određeno Uredbom (EZ) br. 693/2003 (SL L 99, 17.4.2003., str. 15.).
(25) Uredba (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju (vidjeti stranicu 1 ovoga Službenog lista).
(26) Uredba (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2002. o osnivanju Europske agencije za pomorsku sigurnost (SL L 208, 5.8.2002., str. 1.).
(27) Uredba (EU) 2019/473 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (SL L 83, 25.3.2019., str. 18.).
(28) Uredba (EU) 2021/1149 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021 o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost (vidjeti stranicu 94 ovoga Službenog lista).
(29) SL L 433I, 22.12.2020., str. 28.
(30) Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).
(31) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
(32) Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).
(33) Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).
(34) Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
(35) Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).
(36) Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).
(37) Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).
(38) SL L 123, 12.5.2016., str. 1.
(39) SL L 282, 19.10.2016., str. 4.
(40) Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).
(41) Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil, migracije te integraciju i o Instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama (SL L 150, 20.5.2014., str. 112.).
(42) Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
(43) SL L 176, 10.7.1999., str. 36.
(44) Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).
(45) SL L 53, 27.2.2008., str. 52.
(46) Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).
(47) SL L 160, 18.6.2011., str. 21.
(48) Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).
(49) Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).
(50) Uredba Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (SL L 53, 22.2.2007., str. 1.).
(51) Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).
PRILOG I.
KRITERIJI ZA DODJELU SREDSTAVA PROGRAMIMA DRŽAVA ČLANICA
1. |
Proračunska sredstva dostupna u skladu s člankom 10. raspodjeljuju se među državama članicama kako slijedi:
|
2. |
Proračunska sredstva dostupna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) podtočkama i. i ii. za vanjske kopnene granice i vanjske morske granice raspodjeljuju se među državama članicama kako slijedi:
Ponderirana duljina iz prvog podstavka točke (a) ovog stavka utvrđuje se primjenom faktora ponderiranja iz stavka 10. za svaki specifični dio vanjske granice. |
3. |
Proračunska sredstva dostupna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) podtočkom iii. za zračne luke raspodjeljuju se među državama članicama u skladu s radnim opterećenjem u njihovim zračnim lukama, kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 6. točkom (b). |
4. |
Proračunska sredstva dostupna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) podtočkom iv. za konzularne urede raspodjeljuju se među državama članicama kako slijedi:
|
5. |
Za potrebe raspodjele sredstava iz stavka 1. točke (c) podtočke ii. ovog Priloga „vanjske morske granice” znači vanjska granica teritorijalnog mora država članica kako je utvrđeno u skladu s člancima od 4. do 16. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora. Međutim, definicijom „vanjske morske granice” uzimaju se u obzir slučajevi u kojima se redovito provode operacije velikih razmjera izvan vanjske granice teritorijalnog mora država članica u područjima s visokom razinom prijetnje radi sprečavanja nezakonitog useljavanja ili nezakonitog ulaska. Definicija „vanjskih morskih granica” u tom se pogledu utvrđuje uzimajući u obzir operativne podatke za prethodne dvije godine koje su dostavile dotične države članice i koje je ocijenila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu za potrebe izvješća iz stavka 9. ovog Priloga. Ta definicija upotrebljava se isključivo za potrebe ove Uredbe. |
6. |
Za potrebe početne dodjele sredstava procjena radnog opterećenja temelji se na najnovijim prosječnim podacima koji obuhvaćaju 2017., 2018. i 2019. Za potrebe preispitivanja sredinom programskog razdoblja procjena radnog opterećenja temelji se na najnovijim prosječnim podacima za 2021., 2022. i 2023. Procjena radnog opterećenja temelji se na sljedećim čimbenicima:
|
7. |
Referentni podaci za broj konzularnih ureda iz stavka 4. točke (a) izračunavaju se na temelju informacija o kojima je Komisija obaviještena u skladu s člankom 40. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2).
Ako države članice nisu dostavile dotične statističke podatke, upotrebljavaju se najnoviji dostupni podaci za te države članice. Ako za pojedinu državu članicu nema dostupnih podatka, referentni podatak je nula. |
8. |
Referentni podaci za radno opterećenje iz:
Ako države članice nisu dostavile dotične statističke podatke, upotrebljavaju se najnoviji dostupni podaci za te države članice. Ako za pojedinu državu članicu nema dostupnih podatka, referentni podatak je nula. |
9. |
Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu dostavlja Komisiji izvješće o sredstvima raspodijeljenima za vanjske kopnene granice, vanjske morske granice i zračne luke kako je navedeno u stavku 1. točki (c). Dijelovi tog izvješća mogu se prema potrebi klasificirati odgovarajućom oznakom tajnosti u skladu s člankom 92. Uredbe (EU) 2019/1896. Nakon savjetovanja s Komisijom Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu objavljuje neklasificiranu verziju izvješća. |
10. |
Za potrebe početne dodjele u izvješću iz stavka 9. ovog Priloga utvrđuje se prosječna razina utjecaja za svaki dio granice na temelju najnovijih prosječnih podataka koji obuhvaćaju 2017., 2018. i 2019. Za potrebe preispitivanja sredinom programskog razdoblja u izvješću iz stavka 9. ovog Priloga utvrđuje se prosječna razina utjecaja za svaki dio granice na temelju najnovijih prosječnih podataka koji obuhvaćaju 2021., 2022. i 2023. U njemu se određuju sljedeći specifični faktori ponderiranja po dijelu granice uz primjenu razina utjecaja određenih u skladu s člankom 34. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2019/1896:
|
(1) Uredba Vijeća (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 303, 28.11.2018., str. 39.).
(2) Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).
PRILOG II.
PROVEDBENE MJERE
1. |
Instrument doprinosi specifičnom cilju utvrđenom u članku 3. stavku 2. točki (a) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:
|
2. |
Instrument doprinosi specifičnom cilju utvrđenom u članku 3. stavku 2. točki (b) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:
|
PRILOG III.
PODRUČJE PRIMJENE POTPORE
1. |
U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (a) Instrumentom se posebice podupire sljedeće:
|
2. |
U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (b) Instrumentom se posebice podupire sljedeće:
|
3. |
U okviru cilja politike utvrđenog u članku 3. stavku 1. Instrumentom se posebice podupire sljedeće:
|
(1) Uredba (EU) 2019/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o uspostavi europske mreže časnika za vezu zaduženih za imigraciju (SL L 198, 25.7.2019., str. 88.).
PRILOG IV.
DJELOVANJA PRIHVATLJIVA ZA VIŠE STOPE SUFINANCIRANJA U SKLADU S ČLANKOM 12. STAVKOM 3. I ČLANKOM 13. STAVKOM 17.
1. |
Kupnja operativne opreme putem programâ zajedničke nabave s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu, koja se mora staviti na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu za njezine operativne aktivnosti u skladu s člankom 64. stavkom 14. Uredbe (EU) 2019/1896; |
2. |
Mjere kojima se podupire međuagencijska suradnja između države članice i susjedne treće zemlje s kojom Unija ima zajedničku kopnenu ili morsku granicu; |
3. |
Daljnje jačanje Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu pružanjem potpore nacionalnim tijelima nadležnima za upravljanje granicama kako bi poduzela mjere povezane s izgradnjom zajedničkih kapaciteta, zajedničkom nabavom, uspostavom zajedničkih standarda i svim ostalim mjerama kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, kako je navedeno u stavku 1. točki (b) Priloga II.; |
4. |
Zajedničko raspoređivanje časnika za vezu zaduženih za imigraciju kako je navedeno u Prilogu III.; |
5. |
Mjere u okviru nadzora državne granice kojima se poboljšava identifikacija žrtava trgovine ljudima i izravna potpora tim žrtvama, kao i razvoj i podupiranje odgovarajućih mehanizama upućivanja za te ciljne skupine i mjere u okviru nadzora državne granice kojima se poboljšava prekogranična suradnja u otkrivanju trgovaca ljudima; |
6. |
Razvoj integriranih sustava za zaštitu djece na vanjskim granicama, među ostalim i dostatnim osposobljavanjem osoblja i razmjenom primjera dobre prakse među državama članicama i s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu; |
7. |
Mjere kojima se uvode, prenose, testiraju i potvrđuju nove metodologije ili tehnologije, uključujući pilot-projekte i daljnje mjere u vezi s istraživačkim projektima koje financira Unija, kako je navedeno u Prilogu III., i mjere za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u sustavima IKT-a u području vizne politike i granica i poboljšano ostvarivanje pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade, u kontekstu djelovanja u području primjene Instrumenta; |
8. |
Mjere usmjerene na identifikaciju i upućivanje ranjivih osoba na službe za zaštitu te izravnu pomoć tim osobama; |
9. |
Mjere za uspostavu i vođenje žarišnih područja u državama članicama koje se suočavaju s postojećim ili mogućim iznimnim i nerazmjernim migracijskim pritiskom; |
10. |
Daljnji razvoj različitih oblika suradnje među državama članicama u području obrade viza, kako je navedeno u stavku 2. točki (d) Priloga II.; |
11. |
Povećanje konzularne prisutnosti ili zastupljenosti država članica u trećim zemljama čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica u smislu Uredbe (EU) 2018/1806, posebice u trećim zemljama u kojima trenutačno nije prisutna ni jedna država članica; |
12. |
Mjere čiji je cilj poboljšati interoperabilnost sustavâ IKT-a. |
PRILOG V.
KLJUČNI POKAZATELJI USPJEŠNOSTI IZ ČLANKA 27. STAVKA 1.
Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a)
1. |
Broj predmeta opreme registriranih u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu. |
2. |
Broj predmeta opreme stavljenih na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu. |
3. |
Broj pokrenutih/poboljšanih oblika suradnje nacionalnih tijela s nacionalnim koordinacijskim centrima EUROSUR-a. |
4. |
Broj prelazaka granice putem sustavâ automatizirane granične kontrole i e-vratâ. |
5. |
Broj provedenih preporuka iz schengenskih evaluacija i iz procjena ranjivosti u području upravljanja granicama. |
6. |
Broj sudionika koji tri mjeseca nakon sudjelovanja u aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja. |
7. |
Broj osoba koje su zatražile međunarodnu zaštitu na graničnim prijelazima. |
8. |
Broj osoba kojima su granična tijela odbila ulazak. |
Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b)
1. |
Broj novih/moderniziranih konzulata izvan schengenskog područja:
|
2. |
Broj provedenih preporuka iz schengenskih evaluacija u području zajedničke vizne politike. |
3. |
Broj zahtjevâ za izdavanje viza koji su podneseni u digitalnom obliku. |
4. |
Broj pokrenutih/poboljšanih oblika suradnje uspostavljenih među državama članicama u području obrade viza. |
5. |
Broj sudionika koji tri mjeseca nakon sudjelovanja u aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja. |
PRILOG VI.
VRSTE INTERVENCIJA
TABLICA 1. KODOVI ZA DIMENZIJU „PODRUČJE INTERVENCIJE”
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
TABLICA 2. KODOVI ZA DIMENZIJU „VRSTA DJELOVANJA”
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
TABLICA 3. KODOVI ZA DIMENZIJU „ PROVEDBA”
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
TABLICA 4. KODOVI ZA DIMENZIJU „POSEBNE TEME”
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
PRILOG VII.
RASHODI PRIHVATLJIVI ZA OPERATIVNU POTPORU
(a) |
U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (a) operativna potpora pokriva sljedeće troškove ako ih ne pokriva Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u kontekstu svojih operativnih aktivnosti:
Država članica domaćin u smislu članka 2. točke 20. Uredbe (EU) 2019/1896 može upotrebljavati operativnu potporu za potrebe pokrivanja vlastitih tekućih troškova svojeg sudjelovanja u operativnim aktivnostima navedenima u toj točki koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe ili za potrebe svojih aktivnosti nadzora državne granice. |
(b) |
U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (b) operativna potpora pokriva:
|
(c) |
U okviru cilja politike utvrđenog u članku 3. stavku 1. operativna potpora za opsežne informacijske sustave pokriva:
|
(d) |
Uz pokrivanje troškova navedenih u točkama (a), (b) i (c) ovog Priloga, operativnom potporom u okviru nacionalnog programa Litve osigurava se potpora u skladu s člankom 17. stavkom 1. |
PRILOG VIII.
POKAZATELJI OSTVARENJA I POKAZATELJI REZULTATA KAKO SU NAVEDENI U ČLANKU 27. STAVKU 3.
Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a)
Pokazatelji ostvarenja
1. |
Broj predmeta opreme kupljenih za granične prijelaze:
|
2. |
Broj predmeta infrastrukture koji su održavani/popravljani. |
3. |
Broj žarišnih područja koja su primila potporu. |
4. |
Broj objekata za granične prijelaze koji su izgrađeni/poboljšani. |
5. |
Broj kupljenih letjelica:
|
6. |
Broj kupljenih pomorskih prijevoznih sredstava. |
7. |
Broj kupljenih kopnenih prijevoznih sredstava. |
8. |
Broj sudionika koji su primili potporu:
|
9. |
Broj časnika za vezu zaduženih za imigraciju koji su raspoređeni u treće zemlje. |
10. |
Broj funkcionalnosti informacijske tehnologije koje su razvijene/održavane/poboljšane. |
11. |
Broj opsežnih informacijskih sustava koji su razvijeni/održavani/poboljšani:
|
12. |
Broj projekata suradnje s trećim zemljama. |
13. |
Broj osoba koje su zatražile međunarodnu zaštitu na graničnim prijelazima. |
Pokazatelji rezultata
14. |
Broj predmeta opreme registriranih u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu. |
15. |
Broj predmeta opreme stavljenih na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu. |
16. |
Broj pokrenutih/poboljšanih oblika suradnje nacionalnih tijela s nacionalnim koordinacijskim centrima EUROSUR-a. |
17. |
Broj prelazaka granice putem sustavâ automatizirane granične kontrole i e-vratâ. |
18. |
Broj provedenih preporuka iz schengenskih evaluacija i iz procjena osjetljivosti u području upravljanja granicama. |
19. |
Broj sudionika koji tri mjeseca nakon sudjelovanja u aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja. |
20. |
Broj osoba kojima su granična tijela odbila ulazak. |
Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b):
Pokazatelji ostvarenja
1. |
Broj projekata kojima se podupire digitalizacija obrade viza. |
2. |
Broj sudionika koji su primili potporu:
|
3. |
Broj zaposlenika raspoređenih u konzulate u trećim zemljama:
|
4. |
Broj funkcionalnosti informacijske tehnologije koje su razvijene/održavane/poboljšane. |
5. |
Broj opsežnih informacijskih sustava koji su razvijeni/održavani/poboljšani:
|
6. |
Broj predmeta infrastrukture koje su održavani/popravljani. |
7. |
Broj nekretnina koje su iznajmljene/amortizirane. |
Pokazatelji rezultata
8. |
Broj novih/moderniziranih konzulata izvan schengenskog područja:
|
9. |
Broj provedenih preporuka iz schengenskih evaluacija u području zajedničke vizne politike. |
10. |
Broj zahtjeva za vizu koji su podneseni u digitalnom obliku. |
11. |
Broj pokrenutih/poboljšanih oblika suradnje uspostavljenih među državama članicama u području obrade viza. |
12. |
Broj sudionika koji tri mjeseca nakon sudjelovanja u aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja. |