5.7.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 236/75 |
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/1095
оd 2. srpnja 2021.
o uspostavi metodologije za raspodjelu troškova povezanih s operacijama zaduživanja i upravljanja dugom u okviru instrumenta NextGenerationEU
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost, (1) a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (2), a posebno njezin članak 5. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Paket za oporavak NextGenerationEU („NGEU”) donesen je u kontekstu odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 kako bi se financirale inicijative za oporavak i istodobno olakšala zelena i digitalna tranzicija gospodarstva Europske unije. U tom se pogledu programi NGEU financiraju na temelju članka 2. stavka 2. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 (3) u onom opsegu u kojem služe provedbi mjera iz članka 1. stavka 2. te uredbe. |
(2) |
U skladu s člankom 5. stavkom 1. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 Komisija ima ovlasti pozajmiti sredstva na tržištima kapitala u ime Unije do 750 milijardi EUR u cijenama iz 2018., od čega se do 360 milijardi EUR u cijenama iz 2018. može upotrijebiti za davanje zajmova, a do 390 milijardi EUR u cijenama iz 2018. može se upotrijebiti za rashode. |
(3) |
U skladu s člankom 5. stavkom 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 vraćanje glavnice pozajmljenih sredstava koja se trebaju upotrijebiti za rashode i pripadajućih dospjelih kamata treba se pokriti iz proračuna Unije. |
(4) |
U skladu s člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/241 i člankom 220. stavkom 5. točkom (e) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (4), troškove povezane s pozajmljivanjem sredstava za zajmove predviđene Uredbom (EU) 2021/241 snosi država članica korisnica. |
(5) |
Uvođenjem Komisijine diversificirane strategije financiranja za provedbu operacija zaduživanja u okviru NGEU-a i upravljanja dugom pri zaduživanju u okviru NGEU-a, kapital se više ne prikuplja za svaku transakciju pojedinačno. Prema prethodnom modelu troškovi financiranja bili su jasno odredivi i povezani s konkretnom transakcijom zaduživanja, a pripadajući troškovi mogli su se prenijeti na korisnika zajma zajedno s primitcima od transakcije zaduživanja. S druge strane, primjenom diversificirane strategije financiranja u okviru NGEU-a isplate iz NGEU-a financiraju se iz jedinstvenog skupa sredstava, koji čine kratkoročni i dugoročni instrumenti financiranja, a sredstva se iz tog izvora povlače kad je potrebno izvršiti isplate korisnicima. Svrha je diversificirane strategije financiranja osigurati najpovoljnije uvjete pri pozajmljivanju znatnih iznosa sredstava s različitim dospijećima. Stoga je potreban prilagođen pristup za izračun i raspodjelu zajedničkih troškova povezanih sa svakom isplatom na poštenoj, pravednoj i transparentnoj osnovi. |
(6) |
Kako bi se osigurao pošten, pravedan i transparentan pristup, Komisija bi trebala primijeniti zajedničku i jedinstvenu metodologiju za troškove koja se primjenjuje i na isplate povezane sa zajmovima i na isplate povezane s vanjskim namjenskim prihodima u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094. |
(7) |
Trebalo bi koristiti novu metodologiju za raspodjelu troškova kojom se sprečava unakrsno subvencioniranje troškova jedne kategoriji korisnika troškovima druge kategorije korisnika. Troškove zaduživanja koji su povezani sa zajmovima trebalo bi u cijelosti pripisati državama članicama koje se koriste zajmovima u skladu s Uredbom (EU) 2021/241. Troškovi zaduživanja koji su povezani s vanjskim namjenskim prihodima u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094 u cijelosti se pripisuju proračunu Unije na temelju stvarnih troškova nastalih pri prikupljanju i isplati odgovarajućeg udjela primitaka različitim korisnicima. Metodologijom bi se trebali obuhvatiti svi troškovi Komisije nastali zaduživanjem u okviru NGEU-a, uključujući sve administrativne troškove, te bi se trebalo osigurati da se za svaku isplatu izračunaju različite kategorije troškova. |
(8) |
Tom metodologijom izračuna troškova i raspodjele trebalo bi razlikovati tri kategorije troškova. Prva su kategorija troškovi financiranja koji proizlaze iz kamata i drugih naknada koje Komisija mora platiti za različite izdane instrumente kojima se financiraju predmetne isplate. Drugu kategoriju čine troškovi upravljanja likvidnošću koji su nastali zbog privremenog držanja iznosa na računima likvidnosti kao pričuve za podmirivanje budućih plaćanja. Treću kategoriju čine administrativni troškovi izgradnje i održavanja tehničkog i operativnog kapaciteta za provedbu diversificirane strategije financiranja. |
(9) |
Izračun troškova financiranja koji proizlaze iz transakcija dugoročnog zaduživanja trebao bi se izvesti iz troškova koji proizlaze iz svih operacija zaduživanja obavljenih tijekom šestomjesečnog razdoblja, koje u pravilu obuhvaća i datum isplate. Segmentacija u šestomjesečna razdoblja opravdana je potrebom da se osigura visoka usklađenost troškova financiranja koji se pripisuju isplati s prevladavajućim tržišnim stopama u vrijeme kada je isplata izvršena, a ne na temelju troškova financiranja nastalih u vremenski udaljenom razdoblju. Na taj se način instrumenti financiranja i povezani troškovi raspodjeljuju u relevantne odjeljke. Skup instrumenata financiranja precizno se utvrđuje tek pri zatvaranju šestomjesečnog vremenskog odjeljka. Na taj bi se način trebala omogućiti primjena istih troškova financiranja na sve istodobne isplate pripisane istom vremenskom odjeljku i osigurati pošten, pravedan i transparentan pristup među državama članicama. Države članice i proračun Unije za vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094 trebali bi uplatiti svoj udio. Time se izbjegava proizvoljnost ili slučajnost koje su karakterizirale tradicionalni uzajamni (back-to-back) sustav, u kojem su troškovi korisnika odgovarali uvjetima postignutima na dan zaduživanja. Osim prvog vremenskog odjeljka, koji bi trebao obuhvaćati razdoblje od 1. lipnja 2021. do 31. prosinca 2021., svaki bi vremenski odjeljak trebao obuhvaćati razdoblje od šest mjeseci koje počinje 1. siječnja ili 1. srpnja. Aktivno razdoblje posljednjeg vremenskog odjeljka trebalo bi završiti 31. prosinca 2026., što znači da ukupno postoji jedanaest vremenskih odjeljaka. Vremenski odjeljci trebali bi se ukinuti nakon potpunog povrata financiranih isplata. |
(10) |
Iako će kamatne stope koje se naplaćuju korisnicima zajmova biti stabilne, trebat će ih periodično i u neznatnom obujmu preračunati kada bude trebalo zamijeniti instrumente iz skupa sredstava koji dospijevaju. Komisija će izgraditi svoje kapacitete za primjenu izvedenica (kao što su ugovori o razmjeni) pri upravljanju preostalim kamatnim rizikom i državama članicama ponuditi mogućnost kredita s fiksnom kamatnom stopom. Troškove tog instrumenta s fiksnom kamatnom stopom trebale bi u potpunosti i isključivo snositi države članice koje budu koristile tu mogućnost. |
(11) |
Iznosi isplata u vremenskom odjeljku trebali bi biti jednaki iznosu dugoročnih instrumenata financiranja koji se pripisuju tom vremenskom odjeljku. U većini slučajeva isplate primitaka izvršit će se i pripisati istom vremenskom odjeljku u kojem su izdani dugoročni instrumenti financiranja korišteni za njihovo prikupljanje. Međutim, nepredviđena kašnjenja pri isplatama mogu dovesti do situacija u kojima su ostvareni primitci od dugoročnog financiranja, ali se ne mogu isplatiti kako je prvotno planirano. U tom se slučaju isplata može odgoditi i provesti tijekom sljedećeg vremenskog odjeljka. Međutim, ako su sredstva za posebne potrebe za financiranjem već prikupljena i pripisana prethodnom vremenskom odjeljku, ne mogu se upotrijebiti za financiranje drugih potreba u tom vremenskom odjeljku. U tim bi okolnostima trebalo biti moguće pripisati povezane isplate vremenskom odjeljku kojem su pripisani instrumenti financiranja. Osim toga, u slučaju da iznos dugoročnih instrumenata financiranja određenog vremenskog odjeljka nije dovoljan za pokrivanje iznosa isplata, trebalo bi biti moguće tom vremenskom odjeljku pripisati dugoročne instrumente financiranja iz sljedećeg vremenskog odjeljka. |
(12) |
Komisija će u prethodnom vremenskom odjeljku morati predvidjeti i potrebe za isplatama koje će nastati u ranoj fazi sljedećeg vremenskog odjeljka. Kako bi se omogućilo da Komisija i u takvim situacijama ima na raspolaganju sredstva po povoljnim uvjetima za izvršavanje isplata u razdobljima blizu prijelaza između vremenskih odjeljaka, Komisija bi trebala imati mogućnost pripisati instrumente dugoročnog financiranja sljedećem vremenskom odjeljku. |
(13) |
Mogućnost upravljanja likvidnošću operacija financiranja pristupom kratkoročnom pozajmljivanju i držanjem gotovine u bonitetne svrhe središnja je i ključna značajka diversificirane strategije financiranja. Upravljanje likvidnošću omogućit će Komisiji da ispuni sve potrebe za plaćanjima i prilagodi izdavanja tržišnim uvjetima. S tim kapacitetom povezani su troškovi prikupljanja sredstava izdavanjem kratkoročnih vrijednosnih papira i privremenog držanja određenih primitaka na računu likvidnosti kako bi se zajamčilo izvršavanje svih plaćanja na zahtjev. Ovom bi se Odlukom trebala uspostaviti osnova za izračun tih troškova likvidnosti i njihovo pošteno i pravedno zaračunavanje svim relevantnim korisnicima primitaka tijekom predmetne godine. |
(14) |
Potrebe za isplatama koje su veće od iznosa instrumenata dugoročnog financiranja raspodijeljenih u odgovarajući vremenski odjeljak ili plaćanja kamata mogu dovesti do manjka likvidnosti u vremenskom odjeljku. Potrebe za isplatama koje su niže od iznosa instrumenata dugoročnog financiranja raspodijeljenih u odgovarajući vremenski odjeljak ili povrat sredstava u NGEU povezan s nepodmirenim isplatama raspodijeljenima u taj odjeljak mogu dovesti do viška likvidnosti. Kompenzacija tih viškova ili manjkova likvidnosti neizbježan su zahtjev provedbe strategije financiranja NGEU-a. Te troškove ne bi trebali snositi odgovarajući vremenski odjeljci, nego bi ih trebalo izdvojiti i njima upravljati kao odvojenim troškovima upravljanja likvidnošću. Potrebno je uspostaviti mehanizam razdvajanja troškova koji proizlaze iz manjka ili viška likvidnosti tako da se mogu apsorbirati u širem programu financiranja u obliku troškova upravljanja likvidnošću. Komisija bi trebala koristiti odjeljak za upravljanje likvidnošću kako bi sva pozitivna ili negativna gotovinska salda u vremenskim odjeljcima uskladila s ukupnim iznosom isplata. |
(15) |
Za provedbu diversificirane strategije financiranja potrebno je izgraditi nove kapacitete kako bi se stekao najpovoljniji pristup tržištima kapitala i osiguralo kontinuirano i učinkovito održavanje takve infrastrukture. To uključuje troškove za održavanje računa likvidnosti, stjecanje kapaciteta za vođenje dražbi kratkoročnih i dugoročnih obveznica EU-a te za uvođenje novih internih kapaciteta za obradu podataka. Troškove koji izravno proizlaze iz provedbe operacija zaduživanja i isplate u okviru NGEU-a trebalo bi tretirati kao režijske troškove u kojima se razlikuju troškovi povezani s uspostavom i održavanjem infrastrukture NGEU-a za zaduživanje i plaćanje. Ti bi troškovi trebali biti obuhvaćeni troškovima usluge za administrativne režijske troškove. |
(16) |
U trošku usluge za administrativne režijske troškove kombiniraju se svi administrativni izravni troškovi nastali provedbom NGEU-a. Riječ je o troškovima uspostave, koji su povezani s jednokratnim troškovima izgradnje određenih operativnih kapaciteta, ili periodičnim troškovima koji su neizbježni troškovi, koji se mogu izravno pripisati operacijama NGEU-a i nastaju tijekom vremena. |
(17) |
Periodični troškovi trebali bi činiti glavninu redovitih godišnjih troškova koji se zaračunavaju za isplate izvršene u određenoj godini, a troškove uspostave trebalo bi pripisati kao jednokratne troškove. |
(18) |
Administrativne troškove uključene u trošak usluge za administrativne režijske troškove trebalo bi ograničiti na zatvoreni popis troškova izravno povezanih s NGEU-om. Ukupni trošak usluge za administrativne režijske troškove čini vrlo ograničen udio ukupnih troškova operacija NGEU-a. Ako to u budućnosti bude opravdano, Komisija će prije proširenja popisa administrativnih troškova provesti odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i sa stručnjacima iz država članica. Takvo savjetovanje provodilo bi se i prije izmjene drugih aspekata metodologije koji će utjecati na troškove koje snosi proračun Unije ili države članice. |
(19) |
Trebalo bi osmisliti postupak izdavanja računa ex post tako da se osigura naplata troškova od 2022. do trenutka kada više ne bude troškova nastalih operacijama zaduživanja i upravljanja dugom u okviru NGEU-a. |
(20) |
Komisija bi trebala izdati potvrdu za svaku isplatu, bez obzira na to je li riječ o vanjskim namjenskim prihodima u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094 ili zajmovima koji su odobreni državama članicama u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 („zajmovi u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost”). |
(21) |
Zajmovi u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 provode se po standardnim financijskim uvjetima (profil dospijeća i otplate) za svaku isplatu državama članicama. Kad je riječ o isplatama za vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094, potvrda bi trebala biti glavni potporni element na temelju kojeg se određuju ti financijski uvjeti za proračun EU-a. Potvrdom se trebaju utvrditi troškovi na temelju njezinih financijskih uvjeta. Ti bi uvjeti trebali uključivati datum isplate, iznos financijske potpore i datum plaćanja troškova financiranja vanjskih namjenskih prihoda u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094. |
(22) |
Odgovarajućim upućivanjima u sporazumima o zajmu koje su potpisale države članice pojasnit će se da se troškovi isplata utvrđuju primjenom metodologije iz ove Odluke. |
(23) |
Metodologijom za raspodjelu troškova utvrđuje se metoda izračuna troškova zaduživanja koje snose proračun u skladu s člankom 5. stavkom 2. prvim podstavkom Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 i države članice u skladu s člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/241. U skladu s tim, ona predstavlja mehanizam za upravljanje operacijama zaduživanja i pozajmljivanja u smislu članka 5. stavka 3. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 i članka 15. stavka 4. Uredbe (EU) 2021/241. |
(24) |
Kako bi se osigurala ujednačena raspodjela troškova u okviru paketa za oporavak NGEU, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od 1. lipnja 2021. Budući da bi se ova Odluka trebala primjenjivati na transakcije zaduživanja i isplate u okviru programa NGEU koje su izvršene prije njezina stupanja na snagu, ona bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjena ove Odluke na zajmove državama članicama u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 trebala bi započeti nakon stupanja na snagu relevantnih sporazuma o zajmu, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
ODJELJAK 1.
Predmet, definicije i opća pravila
Članak 1.
Predmet i temeljna načela
1. Ovom se Odlukom uspostavlja jedna jedinstvena metodologija za raspodjelu troškova financiranja, upravljanja likvidnošću i usluge za administrativne režijske troškove nastale kao rezultat operacija zaduživanja i upravljanja dugom koje se provode u okviru programa financiranih na temelju članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) 2020/2094, u opsegu u kojem se njima provode mjere iz članka 1. stavka 2. te Uredbe.
2. Provedba metodologije raspodjele troškova vodi se načelima poštenog i pravednog postupanja i osigurava raspodjelu troškova na temelju relativnog udjela primljene potpore.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:
(1) |
„instrumenti financiranja” znači obveznice, mjenice, komercijalni zapisi, trezorski zapisi ili bilo koje druge odgovarajuće kratkoročne i/ili dugoročne financijske transakcije izvršene u skladu s Komisijinom strategijom financiranja za provedbu operacija zaduživanja i upravljanja dugom u okviru NGEU-a; |
(2) |
„sporazum o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost” znači sporazum između Komisije i države članice u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241; |
(3) |
„isplata” znači svaka isplata državi članici na temelju sporazuma o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u skladu s člankom 2. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) 2020/2094 ili kao vanjski namjenski prihod u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094; |
(4) |
„kamatno razdoblje” znači razdoblje od dvanaest (12) mjeseci ili drugo razdoblje koje se može navesti u potvrdi, a započinje na datum isplate ili na datum prethodnog plaćanja kamate; |
(5) |
„upravljanje likvidnošću” znači upravljanje novčanim tokovima povezanima s instrumentima financiranja i isplatama; |
(6) |
„operacije zaduživanja u okviru NGEU-a” znači tržišne operacije, posebno izdavanje dužničkih vrijednosnih papira, radi zaduživanja do iznosa od najviše 750 milijardi EUR u cijenama iz 2018., u skladu s člankom 5. stavkom 1. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053, uključujući obnovljena zaduživanja; |
(7) |
„operacije upravljanja dugom u okviru NGEU-a” znači tržišne operacije povezane s dugom koji proizlazi iz operacija zaduživanja u okviru NGEU-a radi optimizacije strukture nepodmirenog duga i smanjenja kamatnog rizika, likvidnosnog rizika i drugih financijskih rizika; |
(8) |
„instrument kratkoročnog financiranja” znači financiranje operacijama zaduživanja u okviru NGEU-a s rokom dospijeća od jedne godine ili kraćim; |
(9) |
„instrument dugoročnog financiranja” znači financiranje operacijama zaduživanja u okviru NGEU-a s rokom dospijeća duljim od jedne godine. |
ODJELJAK 2.
Odjeljci i izračun troškova
Članak 3.
Vremenski odjeljci
1. Vremenski odjeljak aktivan je u razdoblju od šest mjeseci koje počinje 1. siječnja ili 1. srpnja. Međutim, prvi odjeljak obuhvaća razdoblje od 1. lipnja 2021. do 31. prosinca 2021. Razdoblje aktivnosti posljednjeg odjeljka završava 31. prosinca 2026.
2. Vremenski odjeljak čine isplate izvršene tijekom njegova aktivnog razdoblja i povezani instrumenti financiranja koji su raspodijeljeni u taj odjeljak. Sve isplate pripisuju se vremenskom odjeljku koji je aktivan na dan predmetne isplate.
Odstupajući od prvog podstavka, u slučaju da iznos primitaka od instrumenata dugoročnog financiranja pripisanih prethodnom vremenskom odjeljku premaši iznos isplata pripisanih tom prethodnom odjeljku u skladu s prvim podstavkom, isplate se raspodjeljuju u prethodni odjeljak dok ukupni iznos isplata iz prethodnog vremenskog odjeljka ne dosegne iznos primitaka od instrumenta dugoročnog financiranja pripisanog tom odjeljku.
3. Instrumenti dugoročnog financiranja, osim onih iz stavka 4., pripisuju se vremenskom odjeljku koji je aktivan u trenutku zaključivanja operacije zaduživanja u okviru NGEU-a kojom su sredstva tih instrumenata prikupljena.
Odstupajući od prvog podstavka:
(a) |
instrumenti financiranja uspostavljeni radi financiranja isplate u sljedećem vremenskom odjeljku mogu se pripisati tom vremenskom odjeljku; |
(b) |
ako iznos isplata na kraju aktivnog vremenskog odjeljka premašuje iznos primitaka od instrumenata dugoročnog financiranja, instrumenti dugoročnog financiranja koji su financirani operacijama zaduživanja u okviru NGEU-a zaključenima nakon završetka aktivnog razdoblja tog vremenskog odjeljka pripisuju se tom vremenskom odjeljku sve dok iznos primitaka od instrumenata dugoročnog financiranja ne dosegne iznos isplata u tom vremenskom odjeljku. |
4. Instrumenti dugoročnog financiranja koji zamjenjuju instrumente dugoročnog financiranja koji dospijevaju pripisuju se istom vremenskom odjeljku.
Članak 4.
Odjeljak za upravljanje likvidnošću
1. Odjeljak za upravljanje likvidnošću djeluje dok se sredstva iz članka 5. stavka 1. Odluke 2020/2053 ne otplate u cijelosti.
2. Odjeljak za upravljanje likvidnošću čine kratkoročni instrumenti financiranja.
Članak 5.
Izračun troškova
Troškovi financiranja, troškovi upravljanja likvidnošću i troškovi usluge za administrativne režijske troškove izračunavaju se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.
ODJELJAK 3.
Izdavanje računa
Članak 6.
Potvrda
1. Komisija uz svaku isplatu izdaje potvrdu u kojoj se navode uvjeti utvrđenih troškova.
2. U potvrdi se utvrđuju uvjeti plaćanja troškova financiranja i otplate glavnice povezani sa svakom isplatom.
3. Potvrda iz stavka 1. posebno sadržava sljedeće elemente:
(a) |
iznos isplate; |
(b) |
dospijeće; |
(c) |
raspored otplate; |
(d) |
pripisivanje isplate vremenskom odjeljku; |
(e) |
kamatno razdoblje i navedeni datum plaćanja troškova financiranja. |
4. Potvrda za zajmove sadržava i dodatne elemente navedene u sporazumima o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost.
Članak 7.
Izdavanje računa za troškove financiranja
Komisija za troškove financiranja izdaje račune na kraju kamatnog razdoblja iz članka 2. točke 4. Kad je riječ o isplatama u obliku vanjskih namjenskih prihoda u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094, računi se mogu grupirati po tromjesečjima kalendarske godine.
Članak 8.
Izdavanje računa za troškove upravljanja likvidnošću
Komisija na početku svake kalendarske godine izdaje račune za troškove upravljanja likvidnošću za troškove nastale tijekom prethodne kalendarske godine.
Članak 9.
Izdavanje računa za uslugu za administrativne režijske troškove
Komisija državama članicama koje koriste zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost izdaje račune za troškove usluge za administrativne režijske troškove nastale tijekom prethodne kalendarske godine.
Odjeljak 4.
završne odredbe
Članak 10.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. lipnja 2021.
Sastavljeno u Bruxellesu 2. srpnja 2021.
Za Komisiju
Predsjednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) SL L 57, 18.2.2021., str. 17.
(2) SL L 424, 15.12.2020., str. 1.
(3) Uredba Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 433I, 22.12.2020., str. 23.).
(4) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
PRILOG
1. Izračun troškova financiranja
Troškovi financiranja izračunavaju se na sljedeći način:
|
Korak 1: Izračun ukupnih dnevnih troškova pojedinačnog instrumenta financiranja u vremenskom odjeljku ili odjeljku za upravljanje likvidnošću. Dnevne obračunate obveze izračunavaju se na sljedeći način:
Za svaki instrument financiranja ažio/disažio se linearno raspoređuje tijekom trajanja instrumenta:
pri čemu je cijena izdavanja = ukupna cijena (uključujući bankovne naknade) Za svaki instrument financiranja izračunavaju se ukupni dnevni troškovi (TF – troškovi financiranja):
|
|
Korak 2: Izračun agregiranih ukupnih dnevnih troškova financiranja Za svaki vremenski odjeljak (VO1–VO11) ukupni dnevni troškovi po odjeljku prije izravnavanja saldâ likvidnosti jednaki su zbroju svih dnevnih ukupnih troškova svakog instrumenta financiranja koji se pripisuju predmetnom vremenskom odjeljku:
Dnevni trošak financiranja odjeljka za upravljanje likvidnošću (OUL) iznosi:
|
|
Korak 3: Izračun dnevnog salda likvidnosti u vremenskim odjeljcima Razina dnevnog salda likvidnosti u vremenskom odjeljku izračunava se na dnevnoj osnovi na sljedeći način:
|
|
Korak 4: Izračun dnevnog troška udjela instrumenata financiranja kao viška likvidnosti u vremenskom odjeljku Dnevni troškovi financiranja povezani s udjelom instrumenata financiranja u pozitivnom rezultatu iz koraka 3 („višak likvidnosti”) izračunavaju se na sljedeći način:
|
|
Korak 5: Izračun troškova financiranja vremenskog odjeljka i troška odjeljka za upravljanje likvidnošću ako vremenski odjeljak bilježi višak likvidnosti Višak likvidnosti prenosi se iz odgovarajućeg vremenskog odjeljka u odjeljak za upravljanje likvidnošću. Troškovi financiranja vremenskog odjeljka iz kojeg se prenosi višak likvidnosti izračunavaju se na sljedeći način:
Troškovi odjeljka za upravljanje likvidnošću u koji se prenosi višak likvidnosti izračunavaju se na sljedeći način:
|
|
Korak 6: Izračun troškova financiranja vremenskog odjeljka s manjkom likvidnosti Negativan rezultat koraka 3 („manjak likvidnosti”) u vremenskom odjeljku izravnava se prijenosom likvidnosti iz odjeljka za upravljanje likvidnošću po njegovim dnevnim troškovima financiranja (korak 5).
Dnevni troškovi financiranja isplate dnevni su troškovi financiranja vremenskog odjeljka nakon izravnavanja pomnoženi s relativnim udjelom isplate u odnosu na vremenski odjeljak u koji je isplata raspoređena.
|
2. Izračun troškova upravljanja likvidnošću
Troškovi upravljanja likvidnošću (TUL) izračunavaju se po tromjesečju kalendarske godine kako slijedi:
Odstupajući od prvog podstavka, troškovi upravljanja likvidnošću u razdoblju od 1. lipnja 2021. do 31. prosinca 2021. izračunavaju se za to cijelo razdoblje na sljedeći način:
TUL po tromjesečju pripisuje se svakoj isplati na sljedeći način:
|
|
3. Izračun troškova usluge za administrativne režijske troškove
Troškovi usluge za administrativne režijske troškove sastoje se od periodičnih administrativnih troškova i troškova uspostave povezanih sa zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (zajmovi RRF).
3.1. Izračun periodičnih administrativnih troškova
Periodični administrativni troškovi obuhvaćaju sve troškove koje je Komisija imala pri provedbi operacija zaduživanja i upravljanja dugom u okviru NGEU-a, među ostalima:
(a) |
pravne troškove, uključujući troškove pravnih mišljenja; |
(b) |
periodične troškove vođenja računa; |
(c) |
troškove vanjske revizije; |
(d) |
naknade za održavanje dražbovne platforme; |
(e) |
naknade agencijama za kreditni rejting; |
(f) |
naknade za uvrštenje na burzu, poreze, registracije, objavu i namiru; |
(g) |
naknade za informacijsku tehnologiju; |
(h) |
troškove povezane s istraživanjem tržišta. |
Ako su ti troškovi zajednički operacijama zaduživanja u okviru NGEU-a koje se provode za druge programe financijske pomoći, troškovi koji su uključeni u izračun izračunavaju se kao razmjerni udio koji se pripisuje operacijama zaduživanja u okviru NGEU-a i operacijama upravljanja dugom u okviru NGEU-a u relevantnoj kalendarskoj godini. Ti troškovi ne obračunavaju se za zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost za 2021.
Periodični administrativni troškovi izračunavaju se na sljedeći način:
|
|
Periodični administrativni troškovi raspodjeljuju se na sljedeći način:
3.2. Izračun i raspodjela troškova uspostave
Troškovi uspostave obuhvaćaju sve troškove koje je Komisija imala pri provedbi operacija zaduživanja i upravljanja dugom u okviru NGEU-a ili u okviru tehničke pomoći povezane s tim operacijama, uključujući troškove povezane s:
(a) |
uspostavom računâ u okviru NGEU-a; |
(b) |
uspostavom dražbovne platforme; |
(c) |
uspostavom instrumenta za upravljanje ulagateljima; |
(d) |
ostalim troškovima informacijske tehnologije; |
(e) |
istraživanjem tržišta; |
(f) |
naknadama za savjetovanje. |
Troškovi uspostave po korisniku zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost izračunavaju se na sljedeći način:
i. |
Troškovi uspostave zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost izračunavaju se na sljedeći način:
|
ii. |
Troškovi uspostave zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost raspodijelit će se za 2021., 2022. i 2023. svakoj državi članici koja je potpisala sporazum o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u godini potpisivanja zajma, na sljedeći način:
|
iii. |
Od 1. siječnja 2024. svi neraspodijeljeni troškovi uspostave izračunavaju se na sljedeći način:
|
Raspodjeljuju se kao dodatni troškovi uspostave u isplate državama članicama na temelju sporazuma o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost na sljedeći način:
3.3. Izračun troškova usluge (TU) po korisniku
4. Popis pokrata
ACCdaily |
Troškovi pripadajućih kamata za svaki instrument financiranja raščlanjeni po danu |
ADMIN TUgodišnji |
Zbroj administrativnih troškova tijekom kalendarske godine |
Ažio/disažiodnevni |
Ažio ili disažio na temelju ukupne cijene izdavanja raščlanjene po danu |
Korisnik |
Države članice koje primaju isplate za zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (zajmovi RRF) i proračun Unije koji prima isplate u obliku vanjskih namjenskih prihoda u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094 |
TF pojedinačnog potraživanja u VO(x) |
Troškovi financiranja potraživanja u vremenskom odjeljku X |
TFdnevni po instrumentu |
Troškovi financiranja po danu po instrumentu financiranja |
TFdnevni OUL nakon izravnavanja |
Troškovi financiranja po danu za OUL nakon izravnavanja |
TFdnevni OUL prije izravnavanja |
Troškovi financiranja po danu za OUL prije izravnavanja |
TFdnevni VO(manjak) nakon izravnavanja |
Troškovi financiranja po danu nakon izravnavanja za odjeljke s početnim manjkom likvidnosti |
TFdnevni VO(višak) nakon izravnavanja |
Troškovi financiranja po danu nakon izravnavanja za odjeljke s početnim viškom likvidnosti |
TFdnevni VO(x) prije izravnavanja |
Troškovi financiranja po danu prije izravnavanja odjeljka X |
TFdnevni višak likvidnosti VO (višak) |
Troškovi financiranja po danu koji se odnosi na višak likvidnosti u vremenskom odjeljku |
TFdnevni prijenos likvidnosti iz OUL-a |
Troškovi financiranja po danu koji se odnose na likvidnost koja se prenosi u OUL |
Kupon |
Kamate koje izdavatelj plaća na obveznicu |
LikvidnostVO(x) |
Iznos likvidnosti u vremenskom odjeljku X |
OUL |
Odjeljak za upravljanje likvidnošću |
TULtromj. * |
Troškovi upravljanja likvidnošću tijekom tromjesečja |
nominal |
Nominalni iznos |
PU likvidnosne imovinetromj. |
Povrat ulaganja likvidnosne imovine tijekom tromjesečja |
VO(x) |
Zbroj svih potraživanja i likvidnosti vremenskog odjeljka X |