18.6.2020 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 204/1 |
PREPORUKA VIJEĆA
od 15. lipnja 2020.
o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO)
(2020/C 204/01)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 46. stavak 6.,
uzimajući u obzir Protokol br. 10 o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),
uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
budući da:
(1) |
Člankom 4. stavkom 2. točkom (d) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće treba donositi odluke i preporuke o procjeni doprinosa država članica sudionica u ispunjavanju dogovorenih obveza u skladu s mehanizmom opisanim u članku 6. te odluke. |
(2) |
Člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće, na temelju godišnjeg izvješća Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (Visoki predstavnik) o PESCO-u, jednom godišnje treba preispitati ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze iz članka 3. te odluke. |
(3) |
Točkom 15. Preporuke Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a (2) predviđeno je da bi Visoki predstavnik od 2020. trebao predstaviti svoje godišnje izvješće u ožujku ili travnju svake godine, uzimajući u obzir revidirane i ažurirane nacionalne provedbene planove koje države članice sudionice predstave u siječnju iste godine. Točkom 16. te preporuke predviđeno je da bi Vojni odbor Europske unije Političkom i sigurnosnom odboru trebao pružati vojne savjete i preporuke kako bi mu omogućio da do svibnja svake godine pripremi preispitivanje Vijeća o tome ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze. |
(4) |
Točkom 26. Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva (3) predviđeno je da bi Visoki predstavnik trebao uzeti u obzir tu preporuku u godišnjem izvješću o PESCO-u, kojim će se poduprijeti procjena ispunjavanja snažnijih obveza od strane svake države članice sudionice. |
(5) |
Člankom 4. stavkom 2. točkom (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće treba donositi odluke i preporuke o ažuriranju i unaprjeđenju, prema potrebi, snažnijih obveza navedenih u Prilogu toj odluci s obzirom na postignuća u okviru PESCO-a, kako bi se odrazio razvoj sigurnosnog okruženja Unije. Takve odluke posebice treba donositi na kraju faza iz članka 4. stavka 2. točke (b) Odluke (ZVSP) 2017/2315, na temelju postupka strateškog preispitivanja kojim se procjenjuje ispunjenje obveza u okviru PESCO-a. |
(6) |
Točkom 14. Preporuke Vijeća od 14. svibnja 2019. o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) (4) predviđeno je da se, uz opis stanja provedbe PESCO-a, uključujući ispunjavanje obveza od strane svake države članice sudionice u skladu s njezinim nacionalnim provedbenim planom, Visoki predstavnik poziva da u godišnjem izvješću za 2020. također predstavi prve prijedloge s ciljem strateškog preispitivanja na kraju prve faze PESCO-a (2018.–2020.), uzimajući u obzir druge odgovarajuće inicijative EU-a kojima se doprinosi ostvarivanju razine ambicije Unije u području sigurnosti i obrane. |
(7) |
Visoki predstavnik predstavio je 15. travnja 2020. Vijeću svoje godišnje izvješće o stanju provedbe PESCO-a, među ostalim o ispunjavanju obveza od strane svake države članice sudionice u skladu s njezinim revidiranim i ažuriranim nacionalnim provedbenim planom. |
(8) |
Stoga bi Vijeće na temelju toga trebalo donijeti Preporuku o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru PESCO-a, |
DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
I. Cilj i područje primjene
1. |
Cilj je ove Preporuke procijeniti doprinose država članica sudionica u ispunjavanju snažnijih obveza preuzetih u okviru PESCO-a, na temelju godišnjeg izvješća o stanju provedbe PESCO-a koje je Visoki predstavnik predstavio 15. travnja 2020. (godišnje izvješće) i u skladu s nacionalnim provedbenim planovima koje su predstavile države članice sudionice. |
2. |
Slijedom preporuke koju je Vijeće donijelo 14. svibnja 2019., godišnje izvješće također sadržava posebno poglavlje o strateškom preispitivanju PESCO-a na kraju prve faze PESCO-a (2018.–2020.) te se u njemu iznose preporuke i prijedlozi o obvezama, projektima i procesima kao i metodama rada koji se razmatraju u ovoj Preporuci. |
II. Rezultati i procjena
3. |
Godišnje izvješće pruža čvrst temelj za procjenu stanja provedbe PESCO-a, među ostalim ispunjavanja obveza od strane svake države članice sudionice u skladu s njezinim nacionalnim provedbenim planom. |
4. |
Pružanjem odgovora na sadašnje i buduće potrebe Europe u području sigurnosti i obrane, posebno svojim aktualnim i budućim naporima u ispunjavanju svojih snažnijih obveza, države članice sudionice doprinose povećanju kapaciteta Unije da djeluje kao pružatelj sigurnosti i njezine strateške autonomije te jačaju njezinu sposobnost za suradnju s partnerima i zaštitu svojih građana. |
5. |
Vijeće u odnosu na države članice sudionice općenito ističe sljedeće:
|
6. |
S obzirom na rezultate i preporuke iz godišnjeg izvješća u pogledu pojedinačnih nacionalnih provedbenih planova, svaka država članica sudionica potiče se da u skladu s time nastavi ulagati napore i preispita svoj doprinos u ispunjavanju snažnijih obveza. |
7. |
Uzimajući u obzir činjenicu da je cilj PESCO-a doprinijeti ostvarenju razine ambicije Unije u području sigurnosti i obrane, među ostalim i s obzirom na najzahtjevnije misije, potrebno je dodatno raditi na definiranju „kompaktne sveobuhvatne oružane sile” u skladu s parametrima navedenima u zajedničkoj obavijesti o PESCO-u. |
8. |
Budući da države članice imaju samo „jedinstvene snage” koje mogu upotrebljavati u različitim okvirima, razvojem kapaciteta država članica u okvirima EU-a pomoći će se i u jačanju obrambenih kapaciteta koji su potencijalno na raspolaganju drugim okvirima, među ostalim Ujedinjenim narodima i NATO-u. |
III. Nacionalni provedbeni planovi
9. |
Iako se kvaliteta informacija pruženih u nacionalnim provedbenim planovima općenito poboljšala, države članice sudionice poziva se da dodatno poboljšaju kvalitetu i osiguraju odgovarajuću razinu detaljnosti pruženih informacija, s posebnim naglaskom na izradi namjenskih planova usmjerenih na budućnost o tome na koji način planiraju doprinijeti ispunjavanju snažnijih obveza i preciznijih ciljeva PESCO-a. Budući da bi nacionalni provedbeni planovi trebali biti važan temelj za politički nadzor, održavanje zamaha i osiguravanje transparentnosti među državama članicama sudionicama, Vijeće naglašava potrebu za poboljšanjem njihove političke dimenzije kako bi se olakšale rasprave na političkoj razini o napretku ostvarenom u pogledu snažnijih obveza. |
10. |
Države članice sudionice potiče se da nastave sudjelovati u bilateralnim dijalozima s tajništvom PESCO-a o preispitivanju i ažuriranju svojih budućih nacionalnih provedbenih planova te s ciljem osiguravanja međusobne transparentnosti i daljnjeg razvoja usklađenosti i dosljednosti u vezi s informacijama koje se zahtijevaju i pružaju u kontekstu PESCO-a. |
IV. Projekti u okviru PESCO-a
11. |
Smatra se da se većinom od 47 projekata koji su u izradi u okviru PESCO-a doprinosi provedbi prioriteta razvoja kapaciteta EU-a, pri čemu se 24 projekta izravno a 12 projekata neizravno odnose na ciljeve u pogledu kapaciteta sa snažnim učinkom. Tri su projekta već dosegla početni operativni kapacitet, a za 23 projekta očekuje se da će dosegnuti početni operativni kapacitet u razdoblju 2020.–2023. Međutim, više od dvije trećine (30) projekata i dalje je u konceptualnoj fazi, uključujući pojedine projekte koji su već bili uspostavljeni u ožujku i studenome 2018. |
12. |
S obzirom na izvješća Vijeću o napretku projekata u okviru PESCO-a od 28. veljače 2020., države članice sudionice potiče se da se usredotoče na brzu i djelotvornu provedbu svojih projekata kako bi ostvarile očekivane rezultate i proizvode s ciljem ispunjavanja snažnijih obveza. Države članice sudionice također se potiče da poboljšaju i ubrzaju procese koji vode do donošenja aranžmanâ projekata kako bi se brže postigle veća jasnoća i sigurnost u pogledu novih projekata. Vijeće također podsjeća da postoji potreba za jačanjem procesa preispitivanja napretka projekata u okviru PESCO-a primjenom jasnih, ciljanih i transparentnih kriterija razvijenih u bliskoj koordinaciji s državama članicama sudionicama. Nadalje, Vijeće naglašava da bi, kada članovi projekta utvrde da se projekti suočavaju s poteškoćama u postizanju rezultata, te projekte trebalo ili obnoviti ili zatvoriti kako bi se osigurala relevantnost i vjerodostojnost svih projekata u okviru PESCO-a. |
13. |
Vijeće smatra da bi radi omogućavanja bolje procjene napretka projekata i utvrđivanja sinergija trebalo organizirati namjenske radionice o upravljanju projektima u okviru PESCO-a te događanja o napretku projekata kako bi se olakšala daljnja rasprava među državama članicama sudionicama. Vijeće također prepoznaje potrebu za boljim zajedničkim razumijevanjem pojmova i definicija povezanih s razvojem projekata i upravljanjem njima. Osim toga, tajništvo PESCO-a trebalo bi i dalje pružati stručno znanje na zahtjev i olakšavati povezanost s drugim akterima EU-a u pogledu mogućih sinergija s drugim instrumentima i inicijativama EU-a razvijenima u drugim odgovarajućim institucijskim okvirima EU-a kako bi se osigurale transparentnost i uključivost te izbjeglo nepotrebno udvostručavanje. |
14. |
Vijeće naglašava da bi trebalo razmotriti razvrstavanje projekata u klastere ili skupine ili njihovo spajanje radi povećanja sinergija, njihova učinka i učinkovitosti, uštede resursa i sprečavanja udvostručavanja, prema potrebi i kada se članovi projekta, razmatrajući davanje potporne uloge tajništvu PESCO-a, o tome dogovore. |
15. |
Kako bi se utvrdili budući prijedlozi projekata u okviru PESCO-a, Vijeće preporučuje da se kao polazna točka nastave upotrebljavati dogovoreni prioriteti razvoja kapaciteta EU-a koji proizlaze iz CDP-a i koji uključuju ciljeve u pogledu kapaciteta sa snažnim učinkom, i da se povezani slučajevi strateškog konteksta upotrijebe kao provedbene smjernice. Usto, rezultati objedinjene analize CARD-a i izvješća o CARD-u trebali bi poslužiti kao smjerokaz kako bi se državama članicama sudionicama pomoglo u utvrđivanju prilika za suradničke projekte, među ostalim u operativnom području. Vijeće naglašava da bi prikladni projekti u okviru PESCO-a mogli u budućnosti biti financirani iz europskog fonda za obranu ako ispunjavaju uvjete za sudjelovanje. |
16. |
Iako se države članice sudionice potiče da nastave podnositi prijedloge projekata koji obuhvaćaju širok raspon tema, Vijeće također poziva na podnošenje prijedloga projekata s većom operativnom usmjerenošću i kratkoročnijim učinkom na temelju već postojećih kapaciteta. U tu se svrhu zajedno s državama članicama sudionicama mogu izraditi precizniji ili dodatni kriteriji za odabir razrađenijih prijedloga projekata kojima se izravno doprinosi ublažavanju nedostataka utvrđenih u CDP-u, uključujući ciljeve u pogledu kapaciteta sa snažnim učinkom. |
17. |
U skladu sa svojim Zaključcima o sigurnosti i obrani u okviru globalne strategije EU-a iz lipnja 2019. Vijeće sa zadovoljstvom iščekuje što brže donošenje Odluke Vijeća o općim uvjetima pod kojima bi treće države mogle iznimno biti pozvane na sudjelovanje u pojedinim projektima u okviru PESCO-a, u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (g) i člankom 9. Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/2315, smjernicama navedenima u obavijesti o PESCO-u i Odlukom Vijeća (ZVSP) 2018/909 (5) o uspostavi zajedničkog skupa pravila za upravljanje projektima PESCO-a. |
V. Strateško preispitivanje PESCO-a
18. |
Proces strateškog preispitivanja PESCO-a koji vode države članice sudionice i kojim se procjenjuje ispunjavanje snažnijih obveza PESCO-a, kako je utvrđeno u Odluci Vijeća (ZVSP) 2017/2315, pokrenut je u prosincu 2019. Prijedlozi i preporuke navedeni u dijelu V. temelje se na različitim raspravama i doprinosima država članica sudionica, među ostalim na preporukama predstavljenima u godišnjem izvješću.
Obveze |
19. |
Vijeće naglašava da se postojeći skup snažnijih obveza pokazao čvrstim smjernicama za osiguravanje dosljedne provedbe PESCO-a te ga stoga u ovoj fazi ne bi trebalo mijenjati. Međutim, Vijeće također ističe da je potrebno pojačati napore za ispunjavanje tih snažnijih obveza. |
20. |
Usto, Vijeće ističe da je potrebno da države članice sudionice postignu dogovor o ciljevima i konkretnim rezultatima za sljedeću fazu PESCO-a (2021.–2025.) kao dijelu postupka strateškog preispitivanja PESCO-a ove godine, razmatrajući također nova područja suradnje s obzirom na razvoj sigurnosnog konteksta, osobito, ali ne isključivo, klimatske promjene, suzbijanje hibridnih prijetnji, kibertehnologiju, umjetnu inteligenciju, aspekte u vezi sa svemirom, energetsku i pomorsku sigurnost, kao i o konkretnim rezultatima koji se moraju postići kako iz perspektive kapaciteta tako i iz operativne perspektive. Nadalje, trebalo bi uzeti u obzir utvrđene srednjoročne i dugoročne posljedice i izazove odgovora na složene krizne situacije, kao što su pandemije, koje bi se mogle nastojati riješiti u okviru PESCO-a. Pri preispitivanju i ažuriranju Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018. o preciznijim ciljevima trebalo bi uzeti u obzir sve prethodno navedeno. Kao dio tog procesa Vijeće naglašava potrebu za upotrebom strateškog preispitivanja PESCO-a kako bi se utvrdili oni projekti kojima će se početi ostvarivati konkretni rezultati do 2025. |
21. |
Vijeće naglašava da bi trebalo dodatno istražiti mogućnosti za poboljšanje daljnjeg postupanja u vezi s ispunjavanjem svih snažnijih obveza, među ostalim na političkoj razini i putem Političkog i sigurnosnog odbora (PSO), posebno u slučajevima u kojima je Visoki predstavnik procijenio napredak nedostatnim, a Vijeće ga istaknulo kao takvog, osobito u pogledu operativnih obveza, kao i obveza povezanih s europskim suradničkim pristupom. Potiču se i daljnje rasprave o pokazateljima napretka koje bi mogle pomoći državama članicama sudionicama u planiranju ispunjavanja snažnijih obveza i olakšavanju procjene napretka, kako je navedeno u točki 2. Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018. |
22. |
Vijeće naglašava da se mogu razmotriti i dodatno istražiti mogućnosti za inovativne poticaje za promicanje ispunjavanja operativnih obveza PESCO-a, s posebnim naglaskom na poboljšanju dostupnosti, mogućnosti raspoređivanja i interoperabilnosti snaga za misije i operacije ZSOP-a. Vijeće ističe da bi se time također trebao uzeti u obzir rad koji je u tijeku i pružiti doprinos budućim naporima u pogledu zajedničkog financiranja vojnih misija i operacija ZSOP-a. |
23. |
Vijeće naglašava da bi rasprave o „strateškom kompasu” i njegovoj analizi prijetnji na razini EU-a, koju treba dovršiti do kraja 2020., trebale dovesti do jasnijeg smjera za inicijative EU-a, kao što je PESCO. Tim bi se potrebnim procesom moglo dodano doprinijeti razvoju zajedničke europske kulture u području sigurnosti i obrane koja se temelji na našim zajedničkim vrijednostima i ciljevima te kojom se poštuje posebna priroda sigurnosnih i obrambenih politika država članica. |
24. |
Vijeće prepoznaje potrebu za daljnjim ulaganjem napora, među ostalim u okviru strateškog preispitivanja PESCO-a, u osiguravanje usklađenosti i koordinacije među različitim obrambenim inicijativama EU-a (CARD, PESCO i budući europski obrambeni fond) uz pomnije političko praćenje i usmjeravanje od strane država članica, među ostalim na ministarskoj razini, uvažavajući pritom da su te inicijative različite i da imaju različite pravne osnove.
Projekti |
25. |
Vijeće naglašava da bi projektni ciklus u okviru PESCO-a trebao biti usklađen s ciklusom CARD-a kako bi se nalazi i preporuke ciklusa CARD-a koristili kao smjerokaz za prilike za suradničke projekte te kako bi se državama članicama sudionicama osigurao poboljšan okvir za podnošenje ambicioznijih prijedloga projekata, među ostalim u operativnom području. Usto, rezultati postupka glavnog cilja posebno su važni za misije i operacije ZSOP-a, što bi trebalo uzeti u obzir prilikom predlaganja novih projekata u okviru PESCO-a s ciljem jačanja ispunjavanja operativnih obveza. Ta bi razmatranja trebala služiti kao putokaz za utvrđivanje ciklusa podnošenja projekata, uzimajući pritom u obzir ravnotežu između administrativnog opterećenja te ishoda i kvalitete projekata u okviru PESCO-a.
Procesi |
26. |
Kada je riječ o ciklusu nacionalnih provedbenih planova, Vijeće poziva tajništvo PESCO-a da predstavi detaljne mogućnosti za poboljšanje usklađenosti između ciklusa nacionalnih provedbenih planova u okviru PESCO-a i CARD-a, kao i postupka glavnog cilja. Cilj bi također trebao biti smanjenje administrativnog opterećenja i poboljšanje kvalitete nacionalnih provedbenih planova te osiguravanje odgovarajuće razine detaljnosti. Vijeće naglašava da je istodobno potrebno osigurati potreban politički zamah kao i ulogu Vijeća u pružanju strateškog usmjeravanja i smjernica za PESCO na godišnjoj osnovi. Vijeće bi također trebalo razmotriti mogućnost prilagodbe rokova za države članice sudionice za predaju dokumenata PESCO-a, također u pogledu podnošenja nacionalnih provedbenih planova i prijedloga projekata. |
VI. Daljnji koraci
27. |
Vijeće poziva:
|
Sastavljeno u Bruxellesu 15. lipnja 2020.
Za Vijeće
Predsjednica
A. METELKO-ZGOMBIĆ
(1) SL L 331, 14.12.2017., str. 57.
(2) SL C 88, 8.3.2018., str. 1.
(3) SL C 374, 16.10.2018., str. 1.
(4) SL C 166, 15.5.2019., str. 1.
(5) Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/909 od 25. lipnja 2018. o uspostavi zajedničkog skupa pravila za upravljanje projektima PESCO-a (SL L 161, 26.6.2018., str. 37.).