13/Sv. 041 |
HR |
Službeni list Europske unije |
191 |
32008R0683
L 196/1 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
09.07.2008. |
UREDBA (EZ) br. 683/2008 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 9. srpnja 2008.
o daljnjoj provedbi europskih programa satelitske navigacije (EGNOS i Galileo)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 156.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
budući da:
(1) |
Cilj europske politike satelitske navigacije je osigurati Zajednici dva satelitska navigacijska sustava (dalje u tekstu sustavi). Sustavi se uspostavljaju u okviru programa EGNOS i Galileo (dalje u tekstu). Svaka infrastruktura se sastoji od satelita i mreže zemaljskih postaja. |
(2) |
Cilj programa Galileo je uspostava prve globalne infrastrukture za satelitsku navigaciju i pozicioniranje, posebno namijenjene za civilne svrhe. Sustav uspostavljen u okviru programa Galileo je potpuno neovisan od ostalih postojećih ili mogućih sustava. |
(3) |
Cilj programa EGNOS je poboljšanje kvalitete signala iz postojećih globalnih navigacijskih satelitskih sustava (dalje u tekstu GNSS). |
(4) |
Europski parlament, Vijeće te Europski gospodarski i socijalni odbor postojano daju svoju punu potporu programima. |
(5) |
Razvoj satelitske navigacije je potpuno u skladu s Lisabonskom strategijom i drugim politikama Zajednice, kao što je prometna politika kako je utvrđena u Bijeloj knjizi Komisije od 12. rujna 2001. pod nazivom „Europska prometna politika za 2010.: vrijeme odluke”. U svom radnom programu Komisija bi, ako je prikladno, trebala obratiti posebnu pozornost na razvoj aplikacija i usluga GNSS-a. |
(6) |
Programi se nalaze među prioritetnim projektima uključenim u Lisabonski akcijski program za rast i zaposlenost, koji je predložila Komisija i odobrilo Europsko Vijeće. Smatraju se glavnim stupovima budućeg Europskog svemirskog programa, kako je opisano u Komunikaciji Komisije od 26. travnja 2007. o Europskoj svemirskoj politici. |
(7) |
Program Galileo se sastoji od faze definicije, faze razvoja i provjere, faze uvođenja i faze uporabe. Faza uvođenja bi trebala započeti 2008. i završiti 2013. Sustav bi trebao biti operativan do 2013. |
(8) |
Faza definicije te faza razvoja i provjere programa Galileo, koje predstavljaju faze programa posvećene istraživanju, su u značajnoj mjeri bile financirane iz proračuna Zajednice za transeuropske mreže i Europske svemirske agencije (u nastavku ESA). Fazu uvođenja bi načelno trebala u potpunosti financirati Zajednica. U kasnijoj se fazi može odlučiti da javno-privatno partnerstvo ili neki drugi oblik ugovora sa subjektima iz privatnog sektora budu prikladni za djelovanje, održavanje, poboljšanje i obnavljanje sustava nakon 2013. |
(9) |
Centar za sigurnost života u Madridu može odlučiti da se preoblikuje u puno osposobljeni, ekvivalentni centar za satelitski nadzor Galileo, a njegova imovina bi bila u vlasništvu Zajednice. Potrebno ulaganje za spomenuto preoblikovanje ne zahtijeva dodatne troškove iz dogovorenog proračuna Zajednice za programe u razdoblju 2007. - 2013. U tom slučaju, bez utjecaja na operativne sposobnosti centara za satelitski nadzor Galileo u Oberpfaffenhofenu i Fucinu, Komisija će osigurati da madridski centar do kraja 2013. bude potpuno operativno osposobljen kao centar za satelitski nadzor Galileo i uključen u mrežu gore spomenutih centara Galileo, ako zadovolji sve zahtjeve koji se odnose na centre. |
(10) |
Važno je da Zajednica osigura financiranje sustava EGNOS, koje uključuje njegovo djelovanje, održivost i prodaju. Djelovanje sustava EGNOS može biti predmet jedne ili više javnih nabava za usluge, posebno sa subjektima iz privatnog sektora, dok se ne uključi u djelovanje Galileo. |
(11) |
Budući da su programi dosegli visoki stupanj zrelosti i napredovali daleko izvan okvira jednostavnih istraživačkih projekata, potrebno im je osigurati posebnu pravnu osnovu koja će bolje zadovoljiti njihove potrebe i odgovoriti na zahtjev za dobrim financijskim upravljanjem. |
(12) |
Sustavi uspostavljeni u okviru programa su infrastrukture osnovane kao transeuropske mreže čija uporaba daleko prelazi nacionalne granice država članica. Pored toga, usluge koje se nude kroz ove sustave posebno pridonose razvoju transeuropskih mreža u području prijevoza, telekomunikacija i energetskih infrastruktura. |
(13) |
Dobro javno upravljanje programima Galileo i EGNOS zahtijeva, kao prvo, strogu podjelu odgovornosti između Komisije, nadzornog tijela za europski GNSS (dalje u tekstu nadzorno tijelo) i ESA-e i, kao drugo, potrebu da Zajednica koju predstavlja Komisija osigura upravljanje programima. Komisija treba uspostaviti odgovarajuće instrumente i imati potrebne resurse, posebno u smislu pomoći koja joj je potrebna. |
(14) |
S obzirom na važnost, jedinstvenost i složenost programa, vlasništvo Zajednice nad sustavima koji proizlaze iz programa, i s obzirom na puno financiranje iz njezinog proračuna za programe u razdoblju 2008. - 2013., Europski parlament, Vijeće i Komisija priznaju korisnost bliske suradnje triju ustanova. U tu se svrhu Europski parlament, Vijeće i Komisija sastaju u Međuinstitucionalnom odboru za Galileo u skladu sa Zajedničkom izjavom o Međuinstitucionalnom odboru za Galileo od 9. srpnja 2008. |
(15) |
Uredbom Vijeća (EZ) br. 1321/2004 od 12. srpnja 2004. o uspostavi struktura za upravljanje europskim programima satelitske radionavigacije (3) se osniva nadzorno tijelo. Nadzorno tijelo je agencija Zajednice koja je kao tijelo u smislu članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (4) (dalje u tekstu Financijska uredba) podložna obvezama predviđenim za agencije Zajednice. |
(16) |
Poštujući ulogu Komisije kao upravitelja programima te u skladu sa smjernicama koje daje Komisija nadzorno tijelo treba osigurati sigurnosnu akreditaciju sustava i djelovanje sigurnosnog centra za Galileo te doprinijeti pripremi komercijalizacije sustava s ciljem nesmetanog djelovanja, neprekidnog pružanja usluga i visokog stupnja prodiranja na tržište. Nadalje, nadzorno tijela treba izvršiti druge zadaće koje mu mogu biti dodijeljene na temelju Financijske uredbe, posebice promicanje aplikacija i usluga i osiguravanje certifikacije dijelova sustava. |
(17) |
Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da iznese prijedlog za formalno usklađivanje upravljačkih struktura programa, kako je određeno u Uredbi (EZ) br. 1321/2004, s novim ulogama Komisije i nadzornog tijela. |
(18) |
Kako bi se osigurao nastavak programa, potrebno je uspostaviti odgovarajući financijski i pravni okvir da bi Zajednica mogla i dalje financirati programe. Potrebno je, također, odrediti iznos sredstava potrebnih u razdoblju od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. za financiranje preostalog dijela faze razvoja i provjere i faze uvođenja, djelovanja sustava EGNOS i pripremu uporabne faze programa. |
(19) |
Europski parlament i Vijeće su odlučili da ukupni procijenjeni operativni troškovi za sustave Galileo i EGNOS za razdoblje 2007. - 2013. iznose 3 405 milijuna eura. Prvotno je u višegodišnjem financijskom okviru (2007. - 2013.) bio predviđen iznos od 1 005 milijuna eura. Taj je iznos uvećan za 2 000 milijuna eura (5). Pored toga, preko Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti istraživanja, tehnološkog razvoja i predstavljanja (2007. - 2013.) (6) osigurano je 400 milijuna eura, čime se ukupni raspoloživi proračun za programe u razdoblju 2007.-2013. popeo na 3 405 milijuna eura. |
(20) |
U dodjeli tih sredstava Zajednice ključnu ulogu imaju učinkoviti postupci nabave i pregovori o ugovoru koji osiguraju najbolji odnos između kvalitete i cijene te sigurno dovršenje projekta, neprekinuti tijek programa, upravljanje rizikom i usklađenost s predloženim rasporedom. To bi trebala osigurati Komisija. |
(21) |
Prema Financijskoj uredbi države članice, treće zemlje i međunarodne organizacije mogu financijski ili u naturi doprinijeti programima na temelju odgovarajućih sporazuma. |
(22) |
Potrebno je istaknuti da troškovi ulaganja i operativni troškovi za sustave Galileo i EGNOS, prema trenutačnim procjenama za razdoblje 2007. - 2013. ne uzimaju u obzir nepredviđene financijske obveze koje bi Zajednica mogla biti obvezna snositi, posebno one koje se odnose na izvanugovornu odgovornost zbog javnog vlasništva sustava, pogotovo s obzirom na višu silu i kvara zbog nepogoda. |
(23) |
Prihode od djelovanja sustava Galileo i EGNOS, a posebno od komercijalne usluge koju pruža sustav uspostavljen u programu Galileo, prikuplja Zajednica kako bi nadoknadila svoja prethodna ulaganja. Međutim, u ugovorima sklopljenim sa subjektima iz privatnog sektora može se predvidjeti i mehanizam dijeljenja prihoda. |
(24) |
Zajednica treba sklopiti višegodišnji sporazum s ESA-om o prenošenju ovlasti, koji pokriva tehničke i planske aspekte programa. Kako bi Komisija kao predstavnik Zajednice u potpunosti izvršavala svoje nadzorne ovlasti, sporazum o delegiranju ovlasti treba uključiti opće uvjete koji uređuju upravljanje sredstvima povjerenim ESA-i. |
(25) |
Budući da će programe financirati Zajednica, javna nabava u okviru programa treba poštovati pravila o ugovorima javne nabave i, kao prvo i najvažnije, biti usmjerena na dobivanje najboljeg odnosa između cijene i kvalitete, kontrolu troškova, ublaživanje rizika, poboljšanje učinkovitosti i manje oslanjanje na pojedine dobavljače. U svim državama članicama treba težiti otvorenom pristupu i poštenoj konkurenciji u cijelom industrijskom dobavljačkom lancu te uravnoteženoj ponudi mogućnosti sudjelovanja industrije na svim razinama, uključujući posebno male i srednje poduzetnike. Potrebno je izbjeći moguću zlouporabu dominantnog položaja ili dugoročno oslanjanje na pojedine dobavljače. Za ublaživanje rizika, izbjegavanje oslanjanja na pojedine dobavljače i općenito bolju kontrolu programa i njihovih troškova i rasporeda potrebno je osigurati nabavu iz dva izvora, ako je prikladno. Europskim industrijama se mora dopustiti da koriste neeuropske izvore za određene komponente i usluge, ako se dokažu značajne prednosti u vidu odnosa kvalitete i troškova, uzimajući pak u obzir stratešku prirodu programa i zahtjeve Europske unije za sigurnost i kontrolu izvoza. Potrebno je iskoristiti prednosti ulaganja u javni sektor te iskustvo i sposobnosti industrije, uključujući one stečene tijekom faze definicije i faze razvoja i provjere, ali i osigurati da se ne dovedu u pitanje pravila o konkurentnim natječajima. |
(26) |
Svi radni paketi u okviru aktivnosti u fazi uvođenja sustava Galileo trebaju biti maksimalno otvoreni za tržišno natjecanje u skladu s načelima Europske unije o javnoj nabavi. Kako bi se osigurala zadovoljavajuća javna nabava, radni paketi trebaju biti širom otvoreni za nove sudionike i male i srednje poduzetnike, a istodobno osiguravati tehnološku izvrsnost i učinkovitost u odnosu na troškove. |
(27) |
Budući da dobro javno upravljanje zahtijeva jednoliko upravljanje programima, brže donošenje odluka i ravnopravni pristup informacijama, predstavnici nadzornog tijela i ESA-e mogu biti uključeni u rad Europskog odbora za programe GNSS (dalje u tekstu Odbor), koji je osnovan za pomoć Komisiji. |
(28.) |
Mjere potrebne za provedbu ove Uredbe donose se u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (7). |
(29) |
Komisija bi trebala biti ovlaštena da donese sve potrebne mjere kako bi se osigurala usklađenost i interoperabilnost sustava. Budući da te mjere imaju opće područje primjene i namijenjene su izmjeni elemenata koji nisu ključni ove Uredbe njezinim dopunjavanjem novim elementima koji nisu ključni, one se moraju donijeti u skladu s regulatornim postupkom uz ispitivanje predviđeno u članku 5.a Odluke 1999/468/EZ. |
(30) |
Komisija treba biti vlasnik sve materijalne i nematerijalne imovine stvorene ili razvijene u okviru programa. Radi punog poštovanja svih temeljnih prava vlasništva potrebno je sklopiti odgovarajuće sporazume s postojećim vlasnicima. |
(31) |
Posebna se pozornost treba obratiti na certifikaciju EGNOS-a za sve načine prijevoza, a posebno za zračni promet, kako bi se sustav proglasio operativnim i počeo djelovati čim prije. |
(32) |
Za nastavak programa ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica koja za proračunsko tijelo predstavlja glavnu referencu, u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju, u godišnjem proračunskom postupku. |
(33) |
Budući da se cilj ove Uredbe, točnije uspostava satelitskih navigacijskih sustava, ne može zadovoljavajuće postići na razini država članica jer premašuje financijske i tehničke sposobnosti svake države članice te se, stoga, može bolje ostvariti na razini Zajednice, Komisija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti, kako je predviđeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom razmjernosti, kako je predviđeno u istom članku, ova se Uredba odnosi samo na ono što je nužno za postizanje spomenutog cilja. |
(34) |
Potrebno je osigurati da se Europski parlament i Vijeće redovito izvještavaju o provedbi programa, |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
PREDMET I OPĆA NAČELA
Članak 1.
Europski satelitski navigacijski sustavi i programi
1. Programi EGNOS i Galileo pokrivaju sve aktivnosti koje su potrebne za definiranje, razvoj, provjeru, izvedbu, djelovanje, obnovu i unapređivanje dvaju europskih satelitskih navigacijskih sustava, odnosno sustava EGNOS i sustava uspostavljenog u okviru programa Galileo.
2. Sustav EGNOS je infrastruktura za nadzor i ispravljanje signala koje odašilju postojeći globalni satelitski navigacijski sustavi. Sastoji se od zemaljskih postaja i nekoliko transpondera instaliranih na geostacionarnim satelitima.
3. Sustav uspostavljen u okviru programa Galileo je infrastruktura za autonomni globalni navigacijski satelitski sustav (GNSS), koji se sastoji od konstelacije satelita i globalne mreže zemaljskih postaja.
4. Specifični ciljevi programa su određeni u Prilogu.
Članak 2.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za daljnju provedbu programa uključujući pravila o upravljanju i financijskom doprinosu Zajednice.
Članak 3.
Faze programa Galileo
Program Galileo se sastoji od sljedećih faza:
(a) |
faza definicije u kojoj se oblikovala struktura sustava i odredili njegovi elementi, a završila je 2001.; |
(b) |
faza razvoja i provjere koja se sastoji od izrade i lansiranja prvih satelita, uspostave prvih infrastruktura na tlu te sav rad i djelatnosti potrebne za provjeru sustava u orbiti. Ova bi faza trebala završiti 2010.; |
(c) |
faza uvođenja koja se sastoji od uspostave svih svemirskih i zemaljskih infrastruktura i s time povezanih djelatnosti. Ova bi faza trebala trajati od 2008. do 2013. Uključuje pripreme za fazu uporabe; |
(d) |
faza uporabe koja se sastoji od upravljanja infrastrukturom, održavanja, trajnog unapređivanja i obnove sustava, certifikacije i standardizacije djelatnosti u vezi s programom, komercijalizacije sustava i svih drugih aktivnosti koje su potrebne za razvoj sustava i nesmetani rad programa. Faza uporabe bi trebala započeti najkasnije po završetku faze uvođenja. |
Članak 4.
Financiranje programa Galileo
1. Fazu razvoja i provjere financiraju Zajednica i ESA.
2. Fazu uvođenja financira Zajednica ne dovodeći u pitanje stavke 4. i 5.
3. Komisija će, prema potrebi, 2010. Europskome parlamentu i Vijeću, zajedno sa svojim srednjoročnim izvješćem, dostaviti prijedlog za javno financiranje i obveze potrebne za razdoblje financijskog programiranja koje počinje 2014., a uključit će i sve financijske obveze koje se odnose na fazu uporabe, a proizlaze iz njezine odgovornosti zbog javnog vlasništva sustava, mehanizam dijeljenja prihoda u fazi uporabe i ciljeve za politiku određivanja cijena kojima će se osigurati da potrošači dobiju usluge visoke kvalitete po pravednim cijenama. Prijedlog će, posebno, uključiti obrazloženu studiju izvedivosti o prednostima i nedostacima korištenja ugovora o koncesiji za usluge ili ugovora o javnoj nabavi usluga sa subjektima iz privatnog sektora.
Prema potrebi Komisija će, zajedno sa svojim srednjoročnim izvješćem, predložiti sve prikladne mjere koje će pospješiti razvoj aplikacija i usluga satelitske navigacije.
4. U posebnim slučajevima države članice mogu osigurati dodatna sredstva za financiranje programa Galileo kako bi se pokrila potrebna ulaganja za razvoj dogovorene arhitekture sustava. Prihod od ovih doprinosa predstavlja dodijeljeni prihod u skladu s člankom 18. stavkom 2. Financijske uredbe. U skladu s načelom transparentnog upravljanja Komisija izvještava Odbor o svim učincima primjene ovog stavka na program Galileo.
5. Treće države i međunarodne organizacije mogu, također, osigurati dodatna sredstva za program Galileo. Sporazumi koje Zajednica sklopi s tim tijelima u skladu s člankom 300. Ugovora utvrđuju uvjete i detaljna pravila njihova sudjelovanja.
Članak 5.
Djelovanje sustava EGNOS
Djelovanje sustava EGNOS se prvenstveno sastoji od upravljanja infrastrukturom, održavanja, trajnog unapređivanja i obnove sustava, certifikacije i standardizacije djelatnosti u vezi s programom, i komercijalizacije sustava.
Članak 6.
Financiranje djelovanja sustava EGNOS
1. Zajednica financira djelovanje sustava EGNOS ne dovodeći u pitanje bilo koji doprinos iz nekog drugog izvora, uključujući one navedene u stavcima 3. i 4.
2. Djelovanje EGNOS-a će u početku biti predmet jednog ili više ugovora o javnoj usluzi.
3. Države članice mogu osigurati dodatna sredstva za financiranje programa EGNOS. Prihod od ovih doprinosa predstavlja dodijeljeni prihod u skladu s člankom 18. stavkom 2. Financijske uredbe.
4. Treće države i međunarodne organizacije mogu, također, osigurati dodatna sredstva za program EGNOS. Sporazumi koje Zajednica sklopi s tim tijelima u skladu s člankom 300. Ugovora utvrđuju uvjete i detaljna pravila njihova sudjelovanja.
Članak 7.
Usklađenost i interoperabilnost sustava
1. Komisija poduzima sve napore kako bi osigurala usklađenost i interoperabilnost sustava, mreža i usluga EGNOS-a i Galilea i nastoji iskoristiti prednosti usklađenosti i interoperabilnosti EGNOS-a i Galilea s drugim navigacijskim sustavima i, gdje je to moguće, s konvencionalnim sredstvima navigacije.
2. Mjere potrebne u tu svrhu, namijenjene izmjeni elemenata koji nisu ključni ove Uredbe njezinim dopunjavanjem, se moraju donijeti u skladu s regulatornim postupkom uz ispitivanje predviđeno u članku 19. stavku 5.
Članak 8.
Vlasništvo
Komisija je vlasnik sve materijalne i nematerijalne imovine stvorene ili razvijene u okviru programa, a u tu se svrhu s trećim stranama sklapaju sporazumi, gdje je to primjereno, u pogledu postojećih prava vlasništva.
POGLAVLJE II.
PRORAČUNSKI DOPRINOS I MEHANIZMI
Članak 9.
Pripadajuće aktivnosti
1. Proračunska sredstva Zajednice, dodijeljena programima u okviru ove Uredbe, odobravaju se za financiranje:
(a) |
aktivnosti vezanih uz dovršenje faze razvoja i provjere programa Galileo; |
(b) |
aktivnosti vezanih uz fazu uvođenja sustava Galileo uključujući mjere za upravljanje i praćenje ove faze; |
(c) |
aktivnosti vezanih uz djelovanje sustava EGNOS i mjere koje prethode ili pripremaju fazu uporabe programa. |
2. Kako bi troškovi programa i različitih faza programa bili jasno određeni, Komisija u skladu s načelom transparentnog upravljanja svake godine izvještava Odbor o dodjeli sredstava Zajednice za svaku aktivnost navedenu u stavku 1.
Članak 10.
Proračunska sredstva
1. Za izvođenje aktivnosti iz članka 9. dodijeljen je iznos od 3 405 milijuna eura za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. To uključuje iznos od 400 milijuna eura koji su osigurani iz Sedmog okvirnog programa.
2. Proračunsko tijelo odobrava godišnja sredstva u okviru ograničenja utvrđenih u višegodišnjem financijskom okviru. Ona se provode u skladu s odredbama Financijske uredbe.
3. Proračunske obveze za programe se dodjeljuju u godišnjim obrocima.
Članak 11.
Prihod od djelovanja
1. Prihod od djelovanja sustava prikuplja Zajednica te ih uplaćuje u svoj proračun i dodjeljuje programima. Ako prihodi premašuju potrebe programa, svaku izmjenu načela dodjeljivanja mora odobriti proračunsko tijelo na temelju prijedloga Komisije.
2. Mehanizam dijeljenja prihoda se može predvidjeti u ugovorima sklopljenim sa subjektima iz privatnog sektora.
POGLAVLJE III.
JAVNO UPRAVLJANJE PROGRAMIMA
Članak 12.
Opći okvir za upravljanje programima
1. Javno upravljanje programima se temelji na načelu stroge podjele nadležnosti između Zajednice, koju predstavljaju Komisija, nadzorno tijelo i ESA.
2. Komisija je uz pomoć Odbora odgovorna za upravljanje programima, što provodi na transparentan način. Potrebno je izbjeći udvostručenje struktura i funkcija jasnom podjelom zadaća s nadzornim tijelom i ESA-om. Mogu joj pomoći stručnjaci iz država članica, a provodi financijske i tehničke revizije.
3. Komisija uspostavlja odgovarajuće instrumente, uključujući uvođenje integriranog upravljanja rizikom na svim razinama programa, i strukturne mjere za određivanje, nadzor, ublaživanje i praćenje rizika te osigurava potrebne resurse za izvođenje te zadaće. U tu svrhu Komisija u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 19. stavka 2. utvrđuje ključne točke odlučivanja za preispitivanje provedbe programa.
Članak 13.
Upravljanje sigurnosnim pitanjima
1. Komisija se bavi svim pitanjima koja se odnose na sigurnost sustava uzimajući u obzir potrebu za pregledom i unošenjem sigurnosnih zahtjeva u cjelovite programe.
2. U skladu s regulatornim postupkom iz članka 19. stavka 4. Komisija donosi provedbene mjere u kojima se utvrđuju glavni tehnički zahtjevi za kontrolu pristupa i rukovanje tehnologijama koje osiguravaju sigurnost sustava.
3. Komisija osigurava da se poduzmu potrebi koraci za usklađivanje s mjerama iz stavka 2. i ispune svi daljnji zahtjevi u vezi sa sigurnošću sustava uzimajući u obzir savjet stručnjaka.
4. Kada god sigurnost Europske unije ili njezinih država članica može biti ugrožena djelovanjem sustava, primjenjuju se postupci određeni u Zajedničkoj akciji Vijeća 2004/552/ZVSP od 12. srpnja 2004. o aspektima djelovanja europskog satelitskog radio-navigacijskog sustava koji utječu na sigurnost Europske unije (8).
5. Pitanja koja potpadaju isključivo pod Glavu V. i/ili Glavu VI. Ugovora o Europskoj uniji ne ulaze u opseg nadležnosti Odbora.
Članak 14.
Primjena sigurnosnih propisa
1. Svaka država članica osigurava da se sigurnosni propisi koji jamče stupanj zaštite koji je barem jednakovrijedan onome iz sigurnosnih propisa Komisije određenih u Prilogu Odluci Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom (9) i sigurnosnih propisa Vijeća određenih u Prilogu Odluci Vijeća 2001/264/EZ (10) primjenjuju na sve fizičke osobe s prebivalištem na njihovom teritoriju i sve pravne osobe s poslovnim nastanom na njihovom teritoriju, koje rukuju povjerljivim informacijama EU-a u vezi s programima.
2. Države članice odmah obavješćuju Komisiju o donošenju nacionalnih sigurnosnih propisa, kako je navedeno u stavku 1.
3. Fizičke osobe s prebivalištem u trećim državama i pravne osobe s poslovnim nastanom u trećim državama mogu rukovati povjerljivim informacijama EU-a u vezi s programima jedino ako u tim državama podliježu sigurnosnim propisima koji jamče stupanj zaštite koji je barem jednakovrijedan onome iz sigurnosnih propisa Komisije određenih u Prilogu Odluci Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom i sigurnosnih propisa Vijeća određenih u Prilogu Odluci Vijeća 2001/264/EZ. Sigurnosni propisi ESA-e se smatraju jednakovrijednim ovim propisima i pravilima. Jednakovrijednost sigurnosnih propisa koji se primjenjuju u trećoj državi može se priznati sporazumom s tom državom.
Članak 15.
Programiranje
1. Komisija upravlja sredstvima koja se dodjeljuju programima u skladu s ovom Uredbom.
2. Komisija donosi mjere za određivanje strateškog okvira za izradu radnog programa u skladu sa zahtjevima ove Uredbe. Strateški okvir uključuje glavne aktivnosti, predviđeni proračun i vremenski raspored za postizanje ciljeva iz Priloga.
Ove mjere, namijenjene izmjeni elemenata koji nisu ključni ove Uredbe njezinim dopunjavanjem, donose se u skladu s regulatornim postupkom uz ispitivanje predviđenom u članku 19. stavku 5.
3. Komisija donosi radni program, koji uključuje plan provedbe programa i njegovo financiranje i koji se preispituje jednom godišnje, zajedno sa svim njegovim izmjenama u skladu s postupkom upravljanja iz članka 19. stavka 3.
4. Mjere koje se financiraju ovom Uredbom provode se u skladu s Financijskom uredbom.
Članak 16.
Uloga nadzornog tijela za europski GNSS
U skladu s odredbama iz članka 12. i poštujući ulogu Komisije kao upravitelja programa nadzorno tijelo obavlja sljedeće zadatke u okviru programa u skladu sa smjernicama koje daje Komisija:
(a) |
s obzirom na sigurnost programa ne dovodeći u pitanje članke 13. i 14. nadzorno tijelo osigurava:
|
(b) |
pomaže u pripremi komercijalizacije sustava, što uključuje analizu tržišta; |
(c) |
izvodi i druge zadaće koje mu povjeri Komisija u skladu s člankom 54. stavkom 2. točkom (b) Financijske uredbe baveći se posebnim pitanjima u vezi s programima kao što su:
|
Članak 17.
Načela javne nabave u vezi s fazom uvođenja programa Galileo
1. Na fazu uvođenja programa Galileo primjenjuju se pravila Zajednice o javnoj nabavi, a posebno otvoreni pristup i poštena konkurencija u cijelome lancu industrijske opskrbe, natječaj na temelju transparentnih i pravodobnih informacija, jasno priopćavanje važećih propisa o nabavi, kriterija odabira i svih drugih relevantnih informacija kojima se svim potencijalnim ponuđačima osiguravaju jednaka pravila igre, ne dovodeći u pitanje mjere potrebne za zaštitu ključnih sigurnosnih interesa Europske unije ili javne sigurnosti ili za usklađivanje sa zahtjevima Europske unije o kontroli izvoza.
2. U postupku javne nabave se ostvaruju sljedeći ciljevi:
(a) |
promicanje uravnoteženog sudjelovanja industrije na svim razinama, uključujući posebno male i srednje poduzetnike, u svim državama članicama; |
(b) |
izbjegavanje moguće zlouporabe dominantnog položaja ili dugoročnog oslanjanja na pojedine dobavljače; |
(c) |
iskorištavanje prednosti prethodnih ulaganja u javni sektor i stečenog znanja, te iskustva i sposobnosti industrije uključujući one stečene tijekom faze definicije i faze razvoja i provjere, uz istodobno osiguranje da se ne dovedu u pitanje pravila o konkurentnim natječajima. |
3. U tu se svrhu primjenjuju sljedeća načela za javnu nabavu aktivnosti iz faze uvođenja programa Galileo:
(a) |
nabava infrastrukture dijeli se na šest glavnih radnih paketa (tehnička potpora, dovršenje zemaljske infrastrukture za misiju, dovršenje zemaljske infrastrukture za kontrolu, sateliti, lanseri i djelovanje) i niz dodatnih radnih paketa zbog sveobuhvatne raščlane cijelog postupka nabave; ovime se ne isključuje mogućnost višestrukih istovremenih postupaka javne nabave za pojedinačne radne pakete uključujući satelite; |
(b) |
za sve pakete se osigurava konkurentni natječaj, dok se za šest glavnih radnih paketa primjenjuju pojedinačni postupci nabave ako bilo koja neovisna pravna osoba ili skupina koju u ovu svrhu predstavlja pravna osoba koja pripada toj skupini, dostavi ponudu za ulogu glavnog dobavljača za najviše dva od šest glavnih radnih paketa; |
(c) |
konkurentnim natječajem na različitim razinama za najmanje 40 % ukupne vrijednosti aktivnosti moraju biti sklopljeni podizvoditeljski ugovori s poduzećima koja nisu dio skupine glavnih dobavljača za neki od glavnih radnih paketa; Komisija redovito izvještava Odbor o ispunjavanju ovog načela. Ako se projekcijama utvrdi da neće biti moguće doseći prag od 40 %, Komisija poduzima prikladne mjere u skladu s postupkom upravljanja iz članka 19. stavka 3.; |
(d) |
ako je prikladno, koristi se nabava iz dva izvora kako bi se osigurala bolja cjelovita kontrola programa, njegovih troškova i rasporeda. |
Članak 18.
Uloga Europske svemirske agencije
1. Na temelju načela iz članka 17., Zajednica koju predstavlja Komisija sklapa višegodišnji sporazum s ESA-om o prenošenju ovlasti, na temelju odluke o prenošenju ovlasti koju je Komisija donijela u skladu s člankom 54. stavkom 2. Financijske uredbe, a obuhvaća prenesene zadaće i izvedbu proračuna u vezi s provedbom programa Galileo, a posebno njegove faze uvođenja.
2. Sporazumom o prenošenju ovlasti, u mjeri u kojoj je to potrebno za zadaće i izvedbu proračuna koji su delegirani sukladno stavku 1., utvrđuju se opći uvjeti za upravljanje sredstvima povjerenim ESA-i, a posebno aktivnosti koje se moraju provesti, pripadajuće financiranje, postupci upravljanja i mjere nadzora i inspekcije, mjere koje se primjenjuju u slučaju nepoštivanja ugovora i pravila u vezi s vlasništvom nad svom materijalnom i nematerijalnom imovinom.
3. Savjetovanje s Odborom o odluci o prenošenju ovlasti iz stavka 1. obavlja se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 19. stavka 2. Odbor treba obavijestiti o višegodišnjem sporazumu o prenošenju ovlasti koji će Zajednica, koju predstavlja Komisija, sklopiti s ESA-om.
4. Komisija obavješćuje Odbor o privremenim i konačnim rezultatima ocjenjivanja javnog natječaja i ugovora sa subjektima iz privatnog sektora koje će sklopiti ESA.
Članak 19.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže odbor nazvan „Europski odbor za programe GNSS-a” (Odbor).
2. Tamo gdje se spominje ovaj stavak, primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe članka 8. iste.
3. Tamo gdje se spominje ovaj stavak, primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe članka 8. iste.
Razdoblje utvrđeno u članku 4. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ određuje se u trajanju od jednog mjeseca.
4. Tamo gdje se spominje ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe članka 8. iste.
Razdoblje utvrđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se u trajanju od jednog mjeseca.
5. Tamo gdje se spominje ovaj stavak, primjenjuje se članak 5.a stavci (1.) do (4.). i članak 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe članka 8. iste.
6. Predstavnici nadzornog tijela i ESA-e mogu, u svojstvu promatrača, sudjelovati u radu Odbora prema uvjetima utvrđenima u njegovom poslovniku.
7. Sporazumi koje Zajednica sklopi u skladu s člankom 4. stavkom 5. i člankom 6. stavkom 4. mogu predvidjeti sudjelovanje trećih zemalja ili međunarodnih organizacija u radu Odbora prema uvjetima utvrđenima u njegovom poslovniku.
Članak 20.
Zaštita osobnih podataka i privatnosti
Komisija osigurava da je zaštita osobnih podataka i privatnosti zajamčena i da se odgovarajuće zaštitne mjere uvedu u tehničke strukture sustava.
POGLAVLJE IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 21.
Zaštita financijskih interesa Zajednice
1. Tijekom izvođenja aktivnosti financiranih prema ovoj Uredbi Komisija osigurava zaštitu financijskih interesa Zajednice primjenom preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i svih drugih protuzakonitih radnji, učinkovitim provjerama i povratom nepravedno plaćenih iznosa te, u slučaju da se otkriju nepravilnosti, učinkovitim i razmjernim kaznama s učinkom odvraćanja u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (11), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (12) i Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (13).
2. Za aktivnosti Zajednice financirane prema ovoj Uredbi pojam nepravilnosti naveden u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2988/95 označava svako kršenje neke odredbe iz zakonodavstva Zajednice ili svako neispunjavanje ugovornih obveza koje je posljedica određenog djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta, a koje zbog neopravdane stavke troškova narušava ili bi moglo narušiti opći proračun Europske unije ili proračune kojima ona upravlja.
3. Sporazumi koji proizlaze iz ove Uredbe, uključujući sporazume sklopljene sa sudjelujućim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, predviđaju nadzor i financijsku kontrolu od strane Komisije ili nekog njezinog ovlaštenog predstavnika i revizije Revizorskog suda, ako je potrebno na terenu.
Članak 22.
Obavješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća
Komisija osigurava provedbu ove Uredbe. Svake godine prilikom predstavljanja prednacrta proračuna Komisija dostavlja izvješće Europskome parlamentu i Vijeću o provedbi programa. Kako bi se Europski parlament i Vijeće obavijestili o ostvarenom napretku u programima, u 2010. se izvodi srednjoročni pregled koji uključuje pregled troškova, rizike i predviđene prihode od usluga koje nudi Galileo, između ostalog, u svjetlu tehnološkog i tržišnog razvoja.
Članak 23.
Stavljanje izvan snage
Članak 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 od 21. svibnja 2002. o osnivanju Zajedničkog poduzeća Galileo (14) stavlja se izvan snage s učinkom od 25. srpnja 2009.
Članak 24.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 9. srpnja 2008.
Za Europski parlament
Predsjednik
H.-G. PÖTERING
Za Vijeće
Predsjednik
J.-P. JOUYET
(1) SL C 221, 8.9.2005., str. 28.
(2) Mišljenje Europskog parlamenta od 23. travnja 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 3. srpnja 2008.
(3) SL L 246, 20.7.2004., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1942/2006 (SL L 367, 22.12.2006., str. 18.).
(4) SL L 248, 16.9.2002., str. 1. Uredba kako je zadnje izmiienjena Uredbom (EZ) br. 1525/2007 (SL L 343, 27.12.2007., str. 9.).
(5) Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (SL C 139, 14.6.2006., str. 1.). Sporazum kako je izmijenjen Odlukom 2008/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 6, 10.1.2008., str. 7.).
(6) SL L 412, 30.12.2006., str. 1.
(7) SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).
(8) SL L 246, 20.7.2004., str. 30.
(9) Odluka Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom od 29. studenoga 2001. kojom se mijenja njezin interni Poslovnik (SL L 317, 3.12.2001., str. 1.). Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 2006/548/EZ (SL L 215, 5.8.2006., str. 38.).
(10) Odluka Vijeća 2001/264/EZ od 19. ožujka 2001. kojom se donose sigurnosni propisi Vijeća (SL L 101, 11.4.2001., str. 1.). Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 2007/438/EZ (SL L 164, 26.6.2007., str. 24.).
(11) SL L 312, 23.12.1995., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1233/2007 (SL L 279, 23.10.2007., str. 10.).
(12) SL L 292, 15.11.1996., str. 2.
(13) SL L 136, 31.5.1999., str. 1.
(14) SL L 138, 28.5.2002., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1943/2006 (SL L 367, 22.12.2006., str. 21.).
PRILOG
SPECIFIČNI CILJEVI EUROPSKIH SATELITSKIH NAVIGACIJSKIH PROGRAMA
Specifični ciljevi programa Galileo su osigurati da signali koje odašilje sustav mogu biti upotrijebljeni za sljedećih pet funkcija:
— |
ponuditi otvorenu uslugu (open service - OS), koja je besplatna za korisnika i pruža informacije o pozicioniranju i sinkronizaciji, namijenjena za aplikacije satelitske navigacije visokog volumena, |
— |
ponuditi uslugu sigurnost života (safety of life service - SoL) namijenjenu korisnicima za koje je sigurnost ključna. Ova usluga, također, ispunjava zahtjeve određenih sektora u pogledu stalnosti, dostupnosti i točnosti, a uključuje funkciju ispravnosti kojom se korisnika obavješćuje o kvaru u sustavu, |
— |
ponuditi komercijalnu uslugu (commercial service - CS) za razvoj aplikacija za profesionalnu ili komercijalnu uporabu zbog bolje izvedbe i podataka s većom dodanom vrijednosti od onih dobivenih preko otvorene usluge, |
— |
ponuditi javnu reguliranu uslugu (public regulated service – PRS) ograničenu na vladine korisnike, za osjetljive aplikacije koje zahtijevaju visoki stupanj stalnosti usluge. Javna regulirana usluga koristi jake, šifrirane signale, |
— |
sudjelovati u usluzi podrške za traženje i spašavanje (search and rescue support service – SAR) sustava COSPAS- SARSAT otkrivajući signale u nuždi koje odašilju radio-fari i prenoseći im poruke. |
Specifični ciljevi programa EGNOS su osigurati da sustav EGNOS ispunjava sljedeće tri funkcije:
— |
ponuditi otvorenu uslugu (open service - OS), koja je besplatna za korisnika i pruža informacije o pozicioniranju i sinkronizaciji, namijenjena za aplikacije satelitske navigacije visokog volumena u području koje pokriva sustav, |
— |
ponuditi uslugu za širenje komercijalnih podataka kako bi se pridonijelo razvoju aplikacija za profesionalnu ili komercijalnu uporabu zbog bolje izvedbe i podataka s većom dodanom vrijednosti od onih dobivenih preko otvorene usluge, |
— |
ponuditi uslugu sigurnost života (safety of life service - SoL) namijenjenu korisnicima za koje je sigurnost ključna. Ova usluga posebno ispunjava zahtjeve određenih sektora u pogledu stalnosti, dostupnosti i točnosti, a uključuje funkciju ispravnosti kojom se korisnika obavješćuje o kvaru u sustavu u području koje pokriva. |
ZAJEDNIČKA IZJAVA
Europskog parlamenta, Vijeća i Europske komisije
o
MEĐUINSTITUCIONALNOM ODBORU ZA GALILEO (GIP)
1. |
S obzirom na važnost, jedinstvenost i složenost europskih programa GNSS, vlasništvo Zajednice nad sustavima koje proizlazi iz programa, puno financiranje programa iz proračuna Zajednice za razdoblje 2008.-2013., Europski parlament, Vijeće i Europska komisija priznaju potrebu za bliskom suradnjom ovih triju institucija. |
2. |
Međuinstitucionalni odbor za Galileo (GIP) se sastaje s ciljem da svakoj instituciji Zajednice olakša izvršavanje njezine odgovornosti. U tu se svrhu ustanovljava GIP koji će pozorno pratiti sljedeće:
|
3. |
U skladu s postojećim pravilima GIP poštuje potrebu za diskrecijom, posebno u pogledu komercijalne povjerljivosti i osjetljive prirode određenih podataka. |
4. |
Komisija uzima u obzir stajališta GIP-a. |
5. |
GIP čine sedam predstavnika od kojih su:
i sastaju se redovito (načelno četiri puta godišnje). |
6. |
GIP nema utjecaja na ustanovljene odgovornosti niti međuinstitucionalne odnose. |