15/Sv. 22 |
HR |
Službeni list Europske unije |
188 |
32008D0721
L 241/21 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
ODLUKA KOMISIJE
od 5. rujna 2008.
o uspostavi savjetodavne strukture znanstvenih odbora i stručnjaka u području zaštite potrošača, javnog zdravstva i okoliša i o stavljanju izvan snage Odluke 2004/210/EZ
(Tekst značajan za EGP)
(2008/721/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegove članke 152. i 153.,
budući da:
(1) |
Odlukom Komisije 2004/210/EZ (1), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2007/263/EZ (2), osnovana su tri znanstvena odbora: Znanstveni odbor za potrošačke proizvode (SCCP), Znanstveni odbor za zdravstvene i okolišne rizike (SCHER) i Znanstveni odbor za zdravstvene rizike u nastajanju i novo identificirane zdravstvene rizike (SCENIHR). |
(2) |
Utvrđeni su zadatci SCHER-a preneseni na Europsku agenciju za kemikalije (ECHA), osnovanu Uredbom (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) zbog čega je potrebno ponovno razmotriti područja nadležnosti tog Odbora. |
(3) |
Iskustvo s funkcioniranjem triju navedenih znanstvenih odbora ukazuje na potrebu za uvođenjem promjena i poboljšanja strukture i radnih postupaka tih odbora. |
(4) |
Mandati članova triju znanstvenih odbora osnovanih Odlukom Komisije 2004/210/EZ produženi su Odlukom Komisije 2007/708/EZ (4) i ističu 31. prosinca 2008. Članovi tih odbora ostaju na funkciji do njihove smjene ili ponovnog imenovanja. |
(5) |
Iz tog razloga, kao i radi postizanja jasnoće, Odluku 2004/210/EZ potrebno je zamijeniti novom odlukom. |
(6) |
Odmjereni i pravovremeni znanstveni savjet predstavlja bitan preduvjet za prijedloge, odluke i politiku Komisije koji se odnose na zaštitu potrošača, javno zdravstvo i okoliš. U tom je smislu potrebna fleksibilna savjetodavna struktura kojom bi se osigurao lakši pristup visokokvalificiranom znanstvenom stručnom znanju u velikom broju područja. |
(7) |
Znanstveni savjet o pitanjima vezanima za sigurnost potrošača, javno zdravstvo i okoliš mora se temeljiti na načelima izvrsnosti, neovisnosti i nepristranosti te transparentnosti, kao što je utvrđeno u Komisijinom priopćenju o „Stjecanju i primjeni stručnoga znanja od strane Komisije: načela i smjernice. Usavršavanje znanja za bolje politike” (5), te mora biti organizirano u skladu s načelima najbolje prakse u procjeni rizika. |
(8) |
Prijeko je potrebno da znanstveni odbori na najbolji mogući način koriste znanstveno stručno znanje unutar EU-a i šire, ako se to pokaže potrebnim radi davanja odgovora na neko određeno pitanje. U tu je svrhu potrebno formirati skupinu znanstvenih savjetnika koja bi primjereno pokrivala područja iz nadležnosti tih odbora. |
(9) |
Reorganizacija savjetodavne strukture mora osigurati veću fleksibilnost, kako bi ista mogla savjetovati Komisiju u vezi s pitanjima iz utvrđenih područja nadležnosti, ako i o zdravstvenim rizicima u nastajanju i novim identificiranim zdravstvenim rizicima, te u vezi s pitanjima koja nisu u nadležnosti drugih tijela Zajednice zaduženih za procjenu rizika. Ona također, prema potrebi, mora moći ponuditi žurne savjete, osigurati potpunu transparentnost i visoku razinu dosljednosti, kao i suradnju s drugim tijelima Zajednice i odgovarajućim znanstvenim organizacijama. |
(10) |
Potreba za neovisnim znanstvenim savjetom ne samo na utvrđenim, već i na novim područjima odgovornosti Zajednice, koja su u nadležnosti znanstvenih odbora, vjerojatno će biti u porastu. Zbog toga je znanstvenu savjetodavnu strukturu zaduženu za procjenu rizika potrebno ojačati u njezinom sastavu, kao i s učinkovitijim radnim praksama. |
(11) |
Osnovana su različita tijela Zajednice u čije zadatke spada procjena rizika u različitim područjima. Potrebno je osigurati dosljednost i promicati koordinaciju među znanstvenim odborima i takvim tijelima. Znanstveni odbori također moraju ojačati svoju učinkovitost odgovarajućom razmjenom informacija i stručnog znanja, te suradnjom s drugim znanstvenim tijelima i organizacijama na nacionalnoj i međunarodnoj razini. |
(12) |
Potrebno je unaprijediti radne prakse znanstvenih odbora, te u njihove interne poslove uvrstiti organizaciju znanstvenih susreta i radionica, kao i uspostavu mreža. |
(13) |
Istodobno čuvajući potpunu neovisnost, bitno je osigurati otvorenost i transparentnost rada znanstvenih odbora uspostavom odgovarajućeg dijaloga sa zainteresiranim stranama. |
(14) |
Potrebno je osigurati otvorenost i transparentnost, na kojima se zahtijeva prilikom provedbe ove Odluke, uz potpuno pridržavanje zahtjeva propisanih zakonodavstvom Zajednice, a koji se odnose na zaštitu osobnih podataka i pristup javnosti dokumentima, uključujući zaštitu tajnosti poslovnih podataka, |
ODLUČILA JE:
POGLAVLJE 1.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Savjetodavna struktura i njezino područje nadležnosti
1. Ovime se utvrđuje savjetodavna struktura za znanstvenu procjenu rizika u području zaštite potrošača, javnog zdravstva i okoliša. Ta struktura uključuje:
(a) |
Znanstveni odbor za sigurnost potrošača (dalje u tekstu „SCCS”); |
(b) |
Znanstveni odbor za zdravstvene i okolišne rizike (dalje u tekstu „SCHER”); |
(c) |
Znanstveni odbor za zdravstvene rizike u nastajanju i novo identificirane zdravstvene rizike (dalje u tekstu „SCENIHR”); |
(d) |
Skupinu znanstvenih savjetnika za procjenu rizika (dalje u tekstu „Skupina”), koja će podupirati aktivnosti znanstvenih odbora u skladu s odgovarajućim odredbama ove Odluke. |
2. Područja nadležnosti savjetodavne strukture navedena su u Prilogu I., ne dovodeći u pitanje nadležnosti koje su zakonodavstvom Zajednice povjerene drugim tijelima Zajednice koja provode procjenu rizika, kao što su primjerice Europska agencija za sigurnost hrane i Europska agencija za lijekove, Europska agencija za kemikalije i Europski centar za nadzor bolesti.
Članak 2.
Misija
1. U slučajevima utvrđenima zakonodavstvom Zajednice, Komisija zahtijeva od znanstvenih odbora njihovo znanstveno mišljenje.
2. Komisija također može zahtijevati mišljenje odbora, u vezi s pitanjima:
(a) |
koja su od posebnog značaja za sigurnost potrošača, javno zdravstvo i okoliš; i |
(b) |
koja nisu u nadležnosti drugih tijela Zajednice. |
3. Komisija također može od znanstvenih odbora zahtijevati, da u hitnim slučajevima daju žurni savjet o statusu znanstvenih spoznaja koje se odnose na određene rizike.
4. Komisija može pozvati znanstveni odbor da utvrdi istraživačke potrebe i procijeni rezultate istraživanja koja su u vezi s tematskim područjima iz svoje nadležnosti.
5. Na zahtjev Komisije ili na vlastitu inicijativu te u dogovoru s Komisijom, znanstveni odbori mogu odlučiti pokrenuti tematske radionice kako bi razmotrili podatke i znanstvene spoznaje o određenim rizicima ili o pitanjima sveobuhvatne procjene rizika. Na zahtjev Komisije, odbori pripremaju izvješća, dokumente o stajalištima ili zaključke, a koji proizlaze iz tih radionica.
Prema potrebi, navedene radionice također mogu, osim članova odbora, uključivati i znanstvene savjetnike iz Skupine, kao i vanjske stručnjake, uključujući stručnjake iz Zajednice te iz nacionalnih ili međunarodnih tijela koja se bave sličnim zadatcima.
Te radionice organizira tajništvo znanstvenih odbora. Tajništvo, prema potrebi, definira i osigurava raspodjelu izvješća, dokumenata o stajalištima ili zaključaka koji proizlaze iz tih radionica.
6. Komisija može pozvati znanstvene odbore da se povežu u tematske mreže s drugim tijelima Zajednice ili znanstvenim organizacijama, kako bi nadzirali i doprinosili razvoju znanstvenog znanja o rizicima u područjima nadležnosti utvrđenima u Prilogu I.
7. Znanstveni će odbori skrenuti pažnju Komisije na određeni problem ili problem u nastajanju koji spada u njihovu nadležnost, a za koji smatraju da može predstavljati stvarni ili potencijalni rizik za sigurnost potrošača, javno zdravstvo i okoliš, tako da donose i upućuju Komisiji memorandume ili stajališta. Komisija može odlučiti objaviti takve memorandume i stajališta te utvrđuje mjere koje je potrebno poduzeti uključujući, prema potrebi, zahtjev za znanstveno mišljenje o takvom pitanju.
POGLAVLJE 2.
SASTAV ZNANSTVENIH ODBORA I SKUPINE
Članak 3.
Imenovanje članova znanstvenih odbora
1. SCCS, SCHER i SCENIHR se svaki sastoji od najviše 17 članova i može se, na vlastitu inicijativu, povezati s najviše 5 znanstvenih savjetnika iz Skupine, kako bi isti doprinijeli radu odbora na posebnim pitanjima ili disciplinama.
2. Članove znanstvenih odbora imenuje Komisija na temelju njihove stručnosti i u skladu s geografskom raspoređenošću koja odražava raznolikost znanstvenih problema i pristupa, prvenstveno u Europi. Komisija određuje broj članova u svakom odboru u skladu sa stvarnim potrebama.
Članovi svakog znanstvenog odbora moraju biti stručnjaci na jednom ili više područja nadležnosti predmetnog odbora i zajedno pokrivaju najveći mogući raspon disciplina.
3. Komisija imenuje članove znanstvenih odbora s popisa prikladnih kandidata, koji se sastavlja nakon objavljivanja poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije i na internetskoj stranici Komisije.
4. Ni jedan član znanstvenog odbora ne može biti imenovan u više od jedan odbor naveden u članku 1. stavku 1.
Članak 4.
Osnivanje Skupine
1. Skupina se sastoji od znanstvenih savjetnika koji su stručnjaci u jednom ili više područja nadležnosti definiranih u Prilogu I. ili u srodnim područjima, a zajedno trebaju pokrivati što širi opseg disciplina.
2. Komisija imenuje znanstvene savjetnike Skupine s popisa prikladnih kandidata koji se sastavlja nakon objavljivanja poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije i na internetskoj stranici Komisije.
3. O broju znanstvenih savjetnika u Skupini uvijek odlučuje Komisija na temelju vlastitih potreba za znanstvenim savjetovanjem.
Članak 5.
Mandati
1. Članovi se imenuju u znanstvene odbore na tri godine i ne mogu obnašati funkciju više od tri uzastopna mandata u istom odboru. Ostaju na dužnosti do njihove smjene ili ponovnog imenovanja.
Kako bi očuvao kontinuitet stručnosti, Komisija može, u iznimnim slučajevima, produžiti mandate članova znanstvenog odbora na razdoblje od najviše 18 mjeseci.
Članovi koji su upravo odslužili tri uzastopna mandata u jednom znanstvenom odboru mogu se kandidirati za članstvo u drugom znanstvenom odboru.
2. Ako član ne ispunjava kriterije sudjelovanja utvrđene člankom 12. poslovnika ili ako želi dati ostavku, Komisija takvom članu može ukinuti članstvo i imenovati zamjenika iz Skupine.
3. Znanstveni se savjetnici imenuju u Skupinu na razdoblje od pet godina te njihov mandat može biti produžen.
POGLAVLJE 3.
RAD SAVJETODAVNE STRUKTURE
Članak 6.
Traženje pomoći od Skupine
1. Svaki se znanstveni odbor može odlučiti povezati s najviše pet znanstvenih savjetnika iz Skupine radi izrade znanstvenog mišljenja. Ti pridruženi članovi sudjeluju u aktivnostima i razmatranjima koja se odnose na predmetno pitanje, i to s istim funkcijama, odgovornostima i pravima kakva imaju članovi tog odbora.
2. Nadalje, svaki znanstveni odbor može odlučiti pozvati druge znanstvene savjetnike iz Skupine da sudjeluju u izradi znanstvenog mišljenja. Ti savjetnici sudjeluju u aktivnostima vezanima za predmetno pitanje, no njihove su funkcije i odgovornosti ograničene na izradu mišljenja.
3. Znanstveni odbori mogu također pozvati znanstvene savjetnike iz Skupine da im pomognu u davanju žurnog savjeta koji traži Komisija u skladu s člankom 2. stavkom 3., ili da sudjeluju u tematskim radionicama iz članka 2. stavka 5.
4. Komisija također može pozvati znanstvene savjetnike iz Skupine da sudjeluju na znanstvenim sastancima ili da Komisiji pruže usluge davanja ad hoc informacija o posebnim pitanjima.
Članak 7.
Radne skupine
1. Znanstveni odbori mogu osnivati posebne radne skupine, čiji se zadaci sastoje od pripremanja i izrade znanstvenih mišljenja. Te se radne skupine posebno osnivaju u slučaju potrebe za vanjskim stručnim znanjem o određenom pitanju.
2. U dogovoru s Komisijom, znanstveni odbori mogu pozvati pridružene članove, druge znanstvene savjetnike iz Skupine, specijalizirane vanjske stručnjake, kao i stručnjake iz drugih tijela Zajednice za koje smatraju da imaju odgovarajuće znanstveno i stručno znanje kojim mogu doprinijeti njihovom radu.
3. Radnim skupinama predsjedava član znanstvenog odbora koji ih također saziva i izvještava, te koji među sudionicima može imenovati izvjestitelja. Za posebno kompleksna pitanja multidisciplinarne naravi moguće je imenovati više od jednog izvjestitelja.
4. Ako je neko pitanje zajedničko nekolicini znanstvenih odbora, osnovat će se zajednička radna skupina koja će obuhvaćati članove uključenih odbora, kao i pridružene članove te, prema potrebi, znanstvene savjetnike iz Skupine i vanjske stručnjake.
Članak 8.
Sudjelovanje pripravnika
U dogovoru s Komisijom te u skladu s poslovnikom iz članka 12., znanstveni odbori mogu dopustiti pripravnicima da prisustvuju njihovim sastancima, kako bi doprinijeli jačanju kapaciteta u području procjene rizika.
Članak 9.
Posebni zahtjevi
1. Komisija može zahtijevati od znanstvenog odbora donošenje znanstvenog mišljenja u određenom roku.
2. Komisija može zahtijevati donošenje zajedničkog mišljenja o pitanjima koja ne spadaju u područja nadležnosti jednog znanstvenog odbora ili pitanjima koja mora razmotriti više odbora. Zajedničko mišljenje, nakon zahtjeva za mišljenje Komisije, također mogu donijeti znanstveni odbori na inicijativu Međuodborske koordinacijske skupine iz članka 11.
3. U zahtjevu za znanstveno mišljenje, Komisija može definirati savjetovanja, saslušanja ili suradnju s drugim znanstvenim tijelima koja smatra potrebnima za izradu tog mišljenja. O savjetovanjima i saslušanjima također može odlučiti odbor, u dogovoru s Komisijom, ako se to smatra potrebnim za dovršenje mišljenja.
4. Znanstveni odbor može od zainteresiranih strana zahtijevati dodatne informacije radi dovršenja znanstvenog mišljenja. Znanstveni odbor može odrediti rok za dostavu traženih informacija. U tom slučaju, znanstveni odbor može odlučiti obustaviti svoj rad na predmetnom znanstvenom mišljenju. Ako tražene informacije nisu dostavljene u zadanom roku, odbor može svoje mišljenje donijeti na temelju raspoloživih informacija.
Članak 10.
Izbor predsjednika i potpredsjednika
1. Svaki znanstveni odbor između svojih članova odabire predsjednika i dva potpredsjednika. Za odabir je potrebna natpolovična većina glasova članova odbora. Mandat predsjednika i potpredsjednika traje tri godine te je obnovljiv.
2. Postupak izbora predsjednika i potpredsjednika znanstvenih odbora propisan je poslovnikom iz članka 12.
Članak 11.
Koordinacija znanstvenih odbora
Međuodborska koordinacijska skupina (ICCG), koja se sastoji od predsjednika i potpredsjednika znanstvenih odbora, osigurava koordinaciju triju znanstvenih odbora u skladu s poslovnikom iz članka 12.
Članak 12.
Poslovnik
1. Na prijedlog Komisije i u dogovoru s njom, znanstveni odbori donose zajednički poslovnik.
2. Poslovnikom se osigurava da znanstveni odbori obavljaju svoje zadatke u skladu s načelima izvrsnosti, neovisnosti i transparentnosti, uz istodobno poštivanje legitimnih zahtjeva u vezi s poslovnom tajnosti i načelima procjene rizika koje može odrediti Komisija na temelju iskustva i u svrhu vlastite politike u tom području.
3. Poslovnikom posebno moraju biti obuhvaćene teme navedene u Prilogu II.
Članak 13.
Pravila glasovanja
1. Znanstveni odbori donose svoja mišljenja, žurne savjete, memorandume i/ili stajališta većinom glasova ukupnog broja članova predmetnog odbora i broja pridruženih članova.
2. Svaki pojedinačni znanstveni odbor odlučuje većinom glasova svojih članova u svim drugim pitanjima.
3. Članovi odbora koja su dali ostavku ili čije je članstvo raskinuto u skladu s člankom 5. stavkom 2. neće se uzeti u obzir prilikom prebrojavanja većine glasova za provedbu stavaka 1. i 2.
Članak 14.
Različita mišljenja, koordinacija i suradnja s drugim tijelima Zajednice, kao i nacionalnim i međunarodnim tijelima
1. Znanstveni odbori pomažu Komisiji i doprinose pravovremenom utvrđivanju:
(a) |
potreba za koordinacijom rada i suradnje, te mogućnosti njezinog ostvarivanja; |
(b) |
mogućih ili stvarnih razilaženja znanstvenih mišljenja s mišljenjima drugih bitnih tijela Zajednice, te nacionalnih i međunarodnih tijela sa sličnim zadaćama, u općim ili specifičnim pitanjima procjene rizika. |
Oni pomažu Komisiji da izbjegne, riješi ili razjasni različita mišljenja, te da uspostavi i održava suradnju s takvim tijelima.
2. Komisija može preuzeti inicijativu da zahtjeva i organizira zajednički rad znanstvenih odbora s tijelima Zajednice, nacionalnim i međunarodnim tijelima sa sličnim zadaćama. Posebno može zahtijevati od znanstvenih odbora da pripreme zajednička mišljenja s drugim tijelima Zajednice, u dogovoru s takvim tijelima.
3. Ako se utvrdi značajno neslaganje u znanstvenim pitanjima te ako je riječ o tijelu Zajednice, znanstveni odbor je obvezan, na zahtjev Komisije, uspostaviti suradnju s tim tijelom, radi rješavanja neslaganja ili predstavljanja Komisiji zajedničkog dokumenta u kojem se pojašnjavaju sporna znanstvena pitanja i utvrđuju odgovarajuće nepouzdanosti podataka. Taj se dokument objavljuje.
POGLAVLJE 4.
NAČELA
Članak 15.
Neovisnost
1. Članovi znanstvenih odbora, pridruženi članovi, drugi znanstveni savjetnici iz Skupine i vanjski stručnjaci imenuju se osobno. Oni svoje odgovornosti ne smiju prenositi na bilo koju drugu osobu.
2. Članovi znanstvenih odbora, znanstveni savjetnici iz Skupine i vanjski stručnjaci koji sudjeluju u radnim skupinama obvezuju se da će djelovati neovisno o svakom vanjskom utjecaju.
U tu svrhu daju izjavu o obvezi djelovanja u javnom interesu i izjavu o interesima kojom potvrđuju nepostojanje ili postojanje izravnog ili neizravnog interesa koji bi mogao utjecati na njihovu neovisnost.
Te se izjave daju u pisanom obliku. Članovi znanstvenih odbora i znanstveni savjetnici iz Skupine daju izjave svake godine.
3. Članovi znanstvenih odbora, pridruženi članovi i drugi znanstveni savjetnici te vanjski stručnjaci koji sudjeluju u radnim skupinama očituju se na svakom sastanku o postojanju nekog specifičnog interesa koji bi mogao utjecati na njihovu neovisnost s obzirom na dnevni red.
Članak 16.
Transparentnost
1. Aktivnosti znanstvenih odbora provode se uz visoku razinu transparentnosti. Komisija posebno čini dostupnima javnosti na svojoj internetskoj stranici, bez neopravdanog odlaganja:
(a) |
zahtjeve za mišljenjima upućene znanstvenim odborima; |
(b) |
dnevne redove i zapisnike sa sastanaka znanstvenih odbora, Međuodborske koordinacijske skupine i radnih skupina; |
(c) |
znanstvena mišljenja i žurne savjete koje su donijeli znanstveni odbori, uključujući mišljenja manjine i imena sudionika u radnim skupinama koji su doprinijeli predmetnom mišljenju; mišljenja manjine uvijek se pripisuju odgovarajućim članovima ili savjetnicima; |
(d) |
zajednički poslovnik znanstvenih odbora; |
(e) |
imena članova znanstvenih odbora i znanstvenih savjetnika iz Skupine, zajedno s kratkim životopisom svakoga člana i savjetnika; |
(f) |
izjave o interesima članova znanstvenih odbora, znanstvenih savjetnika iz Skupine i vanjskih stručnjaka koji su sudjelovali u radnoj skupini. |
2. Pravila o transparentnosti iz stavka 1. primjenjuju se u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (6) (EZ) i Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (7), a posebno u pogledu poslovne tajne.
Članak 17.
Povjerljivost
Članovi znanstvenih odbora, znanstveni savjetnici, vanjski stručnjaci i pripravnici ne smiju odavati informacije koje su dobili zahvaljujući radu u znanstvenim odborima, na tematskim radionicama, u radnim skupinama ili sudjelovanjem u drugim aktivnostima vezanima za primjenu ove Odluke, ako su obaviješteni da je riječ o povjerljivim informacijama.
POGLAVLJE 5.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 18.
Tajništvo znanstvenih odbora Komisije
1. Znanstvene odbore i njihove radne skupine, ICCG te ostale sastanke, radionice ili događaje vezane za provedbu ove Odluke saziva Komisija.
2. Komisija daje znanstveno i administrativno tajništvo za potrebe znanstvenih odbora i njihovih radnih skupina, kao i za sve druge aktivnosti u vezi s provedbom ove Odluke.
3. Tajništvo je obvezno osigurati potrebnu znanstvenu i administrativnu potporu potrebnu u svrhu lakšeg i učinkovitijeg rada znanstvenih odbora, radi nadzora nad pridržavanjem poslovnika, a posebno zbog izvrsnosti, neovisnosti i transparentnosti, kako bi se osigurala komunikacija o aktivnostima odbora i odgovarajući dijalog sa zainteresiranim stranama, posebno uključujući organiziranje saslušanja o aktivnostima odbora, te objavu mišljenja i drugih javnih dokumenata. Nadalje, tajništvo osigurava potporu odborima, te organizira i primjenjuje kontrolu kvalitete mišljenja, kako je predviđeno poslovnikom, u svrhu potpunosti, dosljednosti, jasnoće i usklađenosti sa zahtjevima i uredničkim normama.
4. Tajništvo osigurava znanstvenu i tehničku koordinaciju aktivnosti znanstvenih odbora i, prema potrebi, koordinaciju njihovih aktivnosti s aktivnostima drugih tijela Zajednica, nacionalnih i međunarodnih tijela, kao i primjenu postupka dijaloga sa zainteresiranim stranama, utvrđenu u poslovniku, te obavještavanje o aktivnostima odbora.
Članak 19.
Novčane naknade i naknade troškova
Članovi znanstvenih odbora, znanstveni savjetnici iz Skupine i vanjski stručnjaci imaju pravo na novčanu naknadu za sudjelovanje na sastancima odbora, tematskim radionicama, radnim skupinama te drugim sastancima ili događajima koje organizira Komisija, te za obnašanje dužnosti izvjestitelja o posebnim pitanjima, kao što je predviđeno u Prilogu III.
Putne troškove i dnevnice plaća Komisija.
Članak 20.
Zamjena znanstvenih odbora
Znanstveni odbori osnovani sukladno članku 1. stavku 1. ove Odluke zamjenjuju postojeće znanstvene odbore osnovane Odlukom 2004/210/EZ, kako slijedi:
(a) |
Znanstveni odbor za sigurnost potrošača zamjenjuje Znanstveni odbor za potrošačke proizvode; |
(b) |
Znanstveni odbor za zdravstvene i okolišne rizike zamjenjuje Znanstveni odbor jednakog naziva; |
(c) |
Znanstveni odbor za zdravstvene rizike u nastajanju i novoidentificirane zdravstvene rizike zamjenjuje Znanstveni odbor jednakog naziva. |
Članak 21.
Stavljanje izvan snage
1. Odluka 2004/210/EZ se stavlja izvan snage.
Međutim, sva tri odbora osnovana navedenom odlukom ne prestaju s radom sve dok znanstveni odbori osnovani ovom Odlukom ne preuzmu njihove dužnosti.
2. Upućivanja na odluku stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Odluku; upućivanja koja se odnose na odbore osnovane odlukom stavljenom izvan snage smatraju se upućivanjima na odbore osnovane ovom Odlukom.
Sastavljeno u Bruxellesu 5. rujna 2008.
Za Komisiju
Androulla VASSILIOU
Članica Komisije
(1) SL L 66, 4.3.2004., str. 45.
(2) SL L 114, 1.5.2007., str. 14.
(3) SL L 396, 30.12.2006., str. 1. Ispravljena u SL L 136, 29.5.2007., str. 3.
(4) SL L 287, 1.11.2007., str. 25.
(5) COM(2002) 713 konačno od 11. prosinca 2002.
(6) SL L 8, 12.1.2001., str. 1.
(7) SL L 145, 31.5.2001., str. 43.
PRILOG I.
PODRUČJE NADLEŽNOSTI
1. Znanstveni odbor za sigurnost potrošača
Odbor daje mišljenja o pitanjima koja se tiču svih vrsta zdravstvenih i sigurnosnih rizika (posebno kemijskih, bioloških, mehaničkih i drugih fizičkih rizika) neprehrambenih proizvoda široke potrošnje (na primjer: kozmetički proizvodi i njihovi sastojci, igračke, tkanine, odjeća, proizvodi za osobnu njegu, kućanski proizvodi, kao što su prašci za pranje rublja itd.) i usluga (na primjer: tetoviranje, sunčanje u solariju itd.).
2. Znanstveni odbor za zdravstvene i okolišne rizike
Odbor daje mišljenja o zdravstvenim i okolišnim rizicima povezanima sa zagađivačima u okolišnim medijima i drugim biološkim i fizičkim čimbenicima ili promjenjivim fizičkim uvjetima koji mogu imati negativni utjecaj na zdravlje i okoliš, na primjer u vezi s kakvoćom zraka, voda, otpadom i tlima, te na ekološku procjenu životnog ciklusa. Također se bavi zdravstvenim i sigurnosnim pitanjima povezanima s toksičnošću i ekotoksičnošću biocida.
Ne dovodeći u pitanje nadležnosti Europske agencije za kemikalije (ECHA), Znanstvenog odbora za sigurnost potrošača (SCCS) i drugih europskih agencija za procjenu rizika, Komisija također može, posebno u suradnji s drugim europskim agencijama, a posebno ECHA-om, navedeni odbor pozvati da se bavi pitanjima koja se odnose na utvrđivanje toksičnosti i ekotoksičnosti kemijskih, biokemijskih i bioloških spojeva čija uporaba može imati štetne posljedice za zdravlje ljudi i okoliš. Nadalje, Odbor će se baviti pitanjima koja se odnose na metodologiju procjene zdravstvenih i okolišnih rizika kemikalija, uključujući mješavine kemikalija, što je potrebno za davanje razboritih i dosljednih savjeta iz područja svoje nadležnosti te kako bi doprinosio značajnim pitanjima u uskoj suradnji s drugim europskim agencijama.
3. Znanstveni odbor za zdravstvene rizike u nastajanju i novo identificirane zdravstvene rizike
Odbor daje mišljenja o pitanjima koja se odnose na rizike u nastajanju ili novo identificirane zdravstvene i okolišne rizike, te o opsežnim, složenim i multidisciplinarnim pitanjima koja zahtijevaju sveobuhvatnu procjenu rizika na zdravlje potrošača i javno zdravstvo, te o sličnim pitanjima kojima se ne bave druga tijela Zajednice koja procjenjuju rizike.
Primjeri mogućih područja djelatnosti uključuju potencijalne rizike koji proizlaze iz međudjelovanja faktora rizika, sinergijskih učinaka, kumulativnih učinaka, antimikrobnu rezistenciju, novih tehnologija kao što su nanotehnologije, medicinska pomagala, uključujući i ona pomagala koja sadrže tvari životinjskog i/ili ljudskog podrijetla, inženjeringa tkiva, krvnih proizvoda, smanjenja plodnosti, karcinoma endokrinih organa, fizičkih opasnosti, kao što su buka i elektromagnetska polja (koja odašilju mobilni telefoni, odašiljači, kućanski aparati s elektroničkim upravljanjem) i metodologija za procjenu novih rizika. Može također biti pozvan da se bavi rizicima povezanima s faktorima javnog zdravstva te neprenosivim bolestima.
PRILOG II.
POSLOVNIK
Zajednički poslovnik koji znanstveni odbori moraju usvojiti u skladu s člankom 12. posebno obuhvaća sljedeća pitanja:
1. koordinacija među znanstvenim odborima
(a) |
imenovanje znanstvenog odbora odgovornog da na zahtjev daje znanstvena mišljenja koja nisu unutar područja nadležnosti jednog znanstvenog odbora ili koja moraju razmotriti više odbora; |
(b) |
donošenje zajedničkih mišljenja, žurnih savjeta, memoranduma i/ili stajališta; |
(c) |
postupci za osiguranje koordinacije među znanstvenim odborima, uključujući pitanja vezana za usklađenje procjene rizika i funkcioniranje Međuodborske koordinacijske skupine; |
2. postupci odlučivanja unutar odbora
(a) |
odabir predsjednika i potpredsjednika znanstvenih odbora; |
(b) |
postupci donošenja mišljenja:
|
(c) |
postupak davanja žurnog savjeta na zahtjev Komisije, u skladu s člankom 2. stavkom 3.; taj postupak osigurava kvalitetu i odgovarajuću potporu odbora koji daje savjet; |
(d) |
donošenje memoranduma i izražavanje stajališta kako bi se skrenula pozornost Komisije na specifične probleme ili probleme u nastajanju; |
3. organizacija znanstvenog rada
(a) |
osnivanje i organizacija radnih skupina znanstvenih odbora, uključujući zajedničke radne skupine; |
(b) |
sudjelovanje znanstvenih savjetnika iz Skupine u aktivnostima odbora i uključivanje vanjskih stručnjaka; |
(c) |
imenovanje izvjestitelja i opis njihovih zadaća u vezi s izradom prijedloga mišljenja za znanstvene odbore; |
(d) |
oblik i sadržaj znanstvenih mišljenja i postupaka za osiguranje i unapređenje njihove usklađenosti, kao i uredničkih normi; |
(e) |
organizacija i sudjelovanje na sastancima, tematskim radionicama i mrežama; |
(f) |
uključivanje pripravnika u posao; |
4. obveze članova odbora, pridruženih i drugih znanstvenih savjetnika iz Skupine, vanjskih stručnjaka i pripravnika
(a) |
kriteriji sudjelovanja i uvjeti pod kojima istječe članstvo u odboru; |
(b) |
provedba zahtjeva tajnosti iz članka 17.; |
(c) |
odgovornosti i obveze članova, pridruženih članova i drugih znanstvenih savjetnika iz Skupine te vanjskih stručnjaka, a koje se odnose na njihove kontakte s predlagateljima peticije, posebnim interesnim skupinama i drugim zainteresiranim stranama; |
(d) |
uvjeti i postupak prema kojima se člana odbora, pridruženog ili drugog znanstvenog savjetnika ili vanjskog stručnjaka isključuje iz savjetovanja i/ili glasovanja o određenom pitanju u odboru ili u radnoj skupini, ako postoje opravdane sumnje u njegovu neovisnost; |
5. odnosi s trećim osobama
(a) |
postupci za utvrđivanje, rješavanje ili objašnjenje različitih mišljenja s tijelima Zajednice, nacionalnim i međunarodnim tijelima koja obavljaju slične zadatke, uključujući razmjenu informacija i organizaciju zajedničkih sastanaka; |
(b) |
zastupanje znanstvenog odbora u vanjskim aktivnostima, a posebno vezanim za ostala tijela Zajednice ili međunarodna tijela koja su uključena u slične aktivnosti; |
(c) |
organizacija postupka za ostvarivanje dijaloga sa zainteresiranim stranama, a posebno organizacija sastanaka s industrijom ili drugim posebnim interesnim skupinama, ili drugim zainteresiranim stranama; |
(d) |
objava znanstvenih mišljenja i drugih dokumenata. |
PRILOG III.
NAKNADE
Članovi znanstvenih odbora, znanstveni savjetnici iz Skupine i vanjski stručnjaci imaju pravo na sljedeće naknade za svoje sudjelovanje u aktivnostima znanstvenih odbora:
|
za sudjelovanje na sastancima:
|
|
za poslove izvjestitelja na pitanju koje zahtijeva najmanje jedan dan za izradu prijedloga mišljenja te uz prethodnu pisanu suglasnost Komisije:
|
Komisija će redovito procjenjivati potrebu prilagodbe navedenih naknada u svjetlu indeksa cijena, procjene naknada isplaćenih stručnjacima u drugim europskim tijelima i iskustva u vezi s radnim opterećenjem članova, pridruženih članova, drugih znanstvenih savjetnika i vanjskih stručnjaka. Prva će se procjena napraviti 2009. godine.